mot · GG02Jo679 · 1993-01-26 00:00:00 — och hör förmodligen tillvärldens mest föroreningsdrabbade områden. Tungindustri, gruvdrift, orenade kommunala utsläpp,värmekraftverk, stora fiskeflottor och fiskförädlingsindustrisamt inte minst militäranläggningar har bidragit tillmiljöskador av en omfattning som vi i har svårt attföreställa oss.Kolafjorden har karaktäriserats som ett typexempel påen ekologisk katastrof. I en reserapport från miljöenhetenvid i kan man läsa: ''Underhela vår rundtur kunde man se en permanent oljefilm påytan. Siktdjupet är i stort sett obefintligt och från vissa avde torrdockor som låg efter stränderna gick färgade stråk avoidentifierbara föroreningar. ''Fjorden är i stort sett tom på fisk och efterstränderna ligger ett stort antal båtvrak och rostar i väntanpå att bli skrotade. Metallinnehållet i fartyget har beräknatstill 100 000 ton.Inom delar av norra råder en akutförsurningssituation. Tunga metallindustrier som t ex detstora nickelsmältverket i staden har gettmycket stora utsläpp av svavel och tungmetaller. Skogenoch markvegetationen är helt utslagna i ett stort områderunt smältverket. Miljösituationen i allmänhet är sämst i denorra och centrala delarna av . Forskare iområdet spår att om inte utsläppen drastiskt reduceras såkommer det att sträcka sig ett bälte av död skogfrån Kandalaksja vid , tvärs över tillnorska gränsen i norr.Den arktiska miljön och klimatet i Murmanskområdetgör naturen särskilt känslig och läkningen av såren i naturenlångsammare och svårare. Den biologiska nedbrytningen äri dessa områden jämförelsevis mycket långsam. Desärskilda förutsättningarna i området gör attmiljöproblemen på och på övriga Nordkalotteninte är jämförbara med andra regioner i vårt närområde.Regeringen aviserar i budgetpropositionen att deinsatser i och samarbete med Öst- och somhar inletts på miljöområdet kommer att utvecklas ochintensifieras. Som ett första steg har påregeringens initiativ under innevarande år beslutat attavsätta för miljöinriktade insatser iBaltikum och . Insatserna koncentreras i höggrad till och i synnerhet Baltikum.Detta är en naturlig och viktig prioritering men det voreolyckligt om detta fick till följd att miljöinsatser påNordkalotten kom på undantag. Framförallt måste insatsersättas in för att vända den fortgående katastrofalamiljöförstöringen i . Det är avavgörande vikt också för att till kommande generationerkunna bevara helt ovärderliga naturvärden i den svenskafjällvärlden och skogsbygden, som får ta emot nedfallfrån öster.På finns gamla och väl utveckladetraditioner av samarbete över gränserna. Sovjetunionensfall och demokratiseringen i har öppnat nyamöjligheter till att vidga och fördjupa det tidigare nordiskasamarbetet i området. Det gäller inte minst påmiljöområdet.Tjänstemän vid miljövårdsenheten vid iNorrbotten har utvecklatkontakter med kollegor vid den ryskamiljöskyddskommittén i . Kontakter har ocksåknutits med som med sina 3 500anställda utgör en av de största vetenskapliga akademiernapå den norra delen av jordklotet. Från att ha varit inriktadpå gruv- och mineralforskning består av 10forskningsinstitut med inriktning bl a på industriell ekologi.Efter ömsesidiga studiebesök på ledande nivå ärsamarbetet nu moget för en konkret och miljöinriktadsamverkan på expertnivå. Ryska tjänstemän och forskare äri stort behov av de kunskaper och erfarenheter som finnshos svenska miljömyndigheter. Resursbristen i äremellertid akut vilket begränsar möjligheterna tillsamarbete över gränsen. Från de nordiska ländernas sida ärett långsiktigt framgångsrikt miljöarbete på Nordkalottenomöjligt om inte situationen i kanförbättras.Den kunskap som finns i och dekontakter som knutits genom i börkunna utnyttjas för att nå högsta möjligakostnadseffektivitet i insatser i . För attinte de möjligheter som synes öppna sig ska gå om intetkrävs dock tveklöst tillskott av ytterligare ekonomiskaresurser. Ett ökat kunskapsutbyte och samarbete bör bl asyfta till att snabbt inventera vilka direkta miljöinsatser sombör ha högst prioritet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser till svenska miljöinsatseri och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter att utnyttjakunskaper och kontakter som knutits mellan de regionalamiljömyndigheterna på .