ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk377 · 1993-01-26 00:00:00 — erbjöds mångahandelsresande och andra personer med beresningsplikttjänstebilar med ett visst beskattningsbart förmånsvärde.Denna förmån ansågs och anses för många som enfördelaktig löneförmån. Men det finns också nackdelar fördem som verkligen behöver sin tjänstebil i tjänsten.Det är naturligt att uttaga beskattning av en person sompremierats med tjänstebil där det finns tid för privatkörning. Det vore oskäligt att inte beskatta denna del avlönen som är i form av ett fordon.Men för de personer som tillbringar hela veckans 5 elleribland på ''resande fot'' är det urprivatpersonens horisont oskäligt med ett beskattningsbartförmånsvärde. Många av dessa personer är helt naturligtgladast om de slipper privata bilresor under fridagar. Dettagör att det beskattningsbara förmånsvärdet blir enstraffbeskattning istället för en förmånsbeskattning.Detta problem skulle kunna avhjälpas genom avdrag ideklarationen baserad på körjournalen som förs över varjeresa. Vid resor överstigande t ex 7 /år minskasförmånsvärdet på lämpligt sätt. På detta sätt blir det möjligtatt åtnjuta den ev förmånen i proportion till hur mycketman använder sitt fordon i tjänsten.Vidare skulle samhället tjäna på att förändra reglernaför tjänstebil om man gav någon form av stimulans tillbensinsnålare tjänstebilar. Förmånsvärdet borde endasttäcka bilens värde, baserat på ålder och modell, ochbränslet får ägaren stå för själv. Denna del skall dåkompenseras genom skattefri ersättning från arbetsgivarenmotsvarande drivkostnaden för en normalstor bil. I dettafinns en stimulans till bensinsnålare och därmedmiljövänligare bilar som vår natur är i starkt behov utav.Jag vill föreslå en översyn av reglerna för beskattning avförmånsvärdet på tjänstebil. bör också reglernaför vad förmånsvärdet skall innehålla ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avbeskattningsreglerna vad beträffar förmånsvärdet påtjänstebilar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för tjänstebilar vadbeträffar bl.a. värdet av drivmedel.
mot · GG02Sk378 · 1993-01-26 00:00:00 — Avdragsrätt vid reparationer m.m. för bl.a. småhusägare Syftet med denna motion är att begränsa den i dagmycket stora svartsektorn inom reparation/underhåll (bl.a.bygge, måleri, el, VVS) och i stället skapa riktiga jobb ochsundare förutsättningar för både hantverkare och företagatt klara sig på den öppna och lagliga marknaden.Avdragsrätten skall avse lönekostnader för reparationoch underhåll som åtgärdar allmän förslitning i fastigheten,således inte ombyggnad eller tillbyggnad, ej heller åtgärderför utrustning som inte funnits i fastigheten.Ur ett samhällsperspektiv blir effekterna av förslagetföljande:Omfördelning av pengar från svartsektorn tillstatskassan och kommunerna samt till de seriösaföretagen.Omfördelning av arbete från svartsektorn tillden reguljära arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten till översyn avavdragsrätten.
mot · GG02Sk379 · 1993-01-26 00:00:00 — Beskattning av minderårigas ränteinkomster Enligt nya regler för bankerna, fastställda av densocialdemokratiska regeringen, skall bankerna numeragöra preliminärskatteavdrag på sparkapitalräntor. Dettagäller allt sparande i bank -- även barns sparade slantar.Bestämmelsen infördes i samband med skattereformen.Trots protester bl a från bankerna underremissbehandlingen ansåg den socialdemokratiskaregeringen att barnens sparkapital måste beskattas för atträttvisa skall råda i landet. En liten eftergift gjorde mandock i och med att man satte en nedre gräns på . Allaräntor över detta belopp skall preliminärbeskattas med 30procent.Under det glada 80-talet har det ju rått en köpfest utanlike i vårt land. Människor har lånat för att köpa och manhar köpt på kredit med kontokort. Bankerna ochfinansbolagen har, som man ibland skämtsamt brukar säga,''kastat'' pengar efter folk.Många människor -- inte minst ungdomar -- har fått sinframtid förstörd p g a stora skulder som man i många fallinte klarar av att återbetala under sin livstid. Alla är nogöverens om att detta inte kan fortsätta, och denna insikt ärju också en del i den nya regeringens strategi för att fåSverige på fötter igen.Nu gäller det att lära ut fördelarna med att spara.Speciellt viktigt är det att barn och ungdomar får insiktenom att det är bättre att spara och ha ett sparmål än att lånaoch skaffa sig det man önskar på ett lättvindigt sätt. Det mågälla cykel eller moped eller CD-spelare eller annat somkan hägra för barn och tonåringar. Föräldrar och skola m flkan påvisa fördelarna med att spara innan man köper --peka på hur kapitalet växer genom ränta och ränta på räntapå sparade medel.Det gäller alltså att skapa förståelse för sparandet, attåterskapa den gamla ''Lyckoslanten-filosofin''. Alla somminns Spara och Slösa förstår vad vi menar.Vi talar här om normala sparanden av barn och ungdom,d v s konton som består av mindre gåvor från föräldrar, far-och morföräldrar, intjänade slantar på feriejobb,skolsparande -- i den mån det förekommer numera -- ochliknande. Genom att bestämma ett lämpligt avvägtgränsbelopp behöver man inte heller ha farhågor för attnågra större belopp skulle undandras från beskattninggenom att t ex föräldrar fördelar kapital på barnen.Risken finns, att man med nuvarande regler kommer attskapa ett klimat av bristande tro på sparandet och enförsämrad skattemoral, vilket är vanskligt när det gällerungdomar. Det kan visa sig bli ödesdigert för vårt land iframtiden. Det enda rätta måste här rimligen vara att sättaen nedre gräns för beskattning av bankräntor för ungdom.Det skattefria sparandet bör anpassas till gränsen förbeskattningsbara inkomster i allmänhet, där hänsyn tas tillgrundavdrag m m. Som åldersgräns för dessa bestämmelserbör sättas myndighetsåldern . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en översyn avreglerna för skatteavdrag på ungdomars sparande görs ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GG02Sk380 · 1993-01-26 00:00:00 — Genom skattereformen ändrades kapitalbeskattningenpå ett genomgripande sätt. Sparavdraget på 1600 kronoravskaffades och grundavdrag medgavs ej längre i fråga omkapitalinkomster. Skatt kom att utgå på i stort sett allavkastning av kapital.Om inga åtgärder vidtagits skulle den nyakapitalbeskattningen inneburit att antaletdeklarationsskyldiga barn kraftigt skulle ökat och att deockså själva skulle fått verkställa inbetalningen av skatt. Ettsystem konstruerades, som innebar att bankerna skullebetala in preliminär skatt, som förhoppningsvis skulleöverensstämma med den slutliga skatten. En nedre gränsfastställdes innebärande att om en insättares sammanlagdaränta på ett eller flera konton understeg skullepreliminär skatt ej dragas. För kontrolluppgiftsskyldighetgår också gränsen vid . I efterhand har det visatsig att bankernas datakapacitet ej har klarat av att drapreliminärskatt/kontohavare. Regering och riksdag hardärför gått bankerna tillmötes om en ändring avbestämmelserna. I proposition 1992/93:96 föreslogregeringen att bankerna i fortsättningen ej skulle behövagöra preliminärskatteavdrag för ränteinkomsterunderstigande /konto. Däremot skulle enligtpropositionen bestämmelserna om skyldighet för bankernaatt lämna kontrolluppgifter på de aktuella räntorna kvarståoförändrad. Kontrolluppgift skulle även i fortsättningenlämnas så snart räntan per insättare uppgår till 100 kronoreller mer. Regeringens ovan redovisade förslag bifölls avriksdagen.Skälet till regeringens ändringsförslag var att bankernasdatakapacitet ej var tillräcklig. Däremot tänkte tydligenvarken regering eller riksdag på de konsekvenser somförslaget skulle innebära för bankernas kunder.Riksdagsbeslutet får till följd att mängder av minderårigafår kvarskatt på småbelopp strax ovanför den nuvarandegränsen på . Detta leder till irritation hosallmänheten och medför extrakostnader förskattemyndigheterna och för övriga inblandade. Det måstetill ändringar, som undanröjer ovan redovisadeolägenheter, i nu gällande regler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteavdrag från räntor.
mot · GG02Sk381 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattemyndigheterna jämför de upptagnaförmånsvärdena för tjänstebostad i allmännasjälvdeklarationen med s.k. normal hyra på orten. Somriktvärde har man använt bruksvärdesbegreppet vilket i sintur i princip bestäms av allmännyttans hyresnivå på denaktuella orten. Om det upptagna värdet av fri bostadunderstigit bruksvärdet har arbetstagaren upptaxerats ocharbetsgivaren fått betala arbetsgivaravgifter gör beräkningarsom ligger till grund för hyresrekommendationer som i regelhar accepterats av skattemyndigheterna. I dessarekommendationer har man vägt in skillnaden mellantjänstebostad på landsbygden och allmännyttans bostäder isamhällen och andra faktorer som egen fastighetsskötsel,uppvärmning osv. Vidare har skattemyndigheternaaccepterat ett avdrag på då en tjänstebostadsinnehavare inte har detbesittningsskydd andra hyresgäster har. Dessarekommendationer innebär i regel ett lägre värde påbostadsförmånen än ett jämförbart bruksvärde.Sedan 1989 gäller nya regler som innebär att RSVfastställer schablonbelopp för lägsta hyra. Detta fastställsför fem olika regioner med olika belopp. Beloppenframräknas med ledning av SCB:s uppgifter för den aktuellaregionen vilken oftast är ''Bostad belägen utom tätort mednärmaste omgivning''. För denna region saknas statistisktunderlag och därför antas denna vara av regionen ''Övriga kommuner''. Med dettaberäkningssätt värderas tjänstebostäderna oftast till alltförhöga hyror.Möjligheten till jämkning var obefintlig när det nyaregelverket trädde i kraft. Inte ens arbetstagare som självbekostade uppvärmning fick göra avdrag. Detta haremellertid rättats till efter ett meddelande från RSV . Möjligheten finns också för arbetstagaren att yrkaavdrag på grund av bostadens standard, avstånd tillcentralort m.m. Arbetstagaren kan alltså i efterhand få ettreducerat hyresbelopp.Däremot sker uppbörd av preliminär skatt ocharbetsgivaravgifter med de ovan nämnda schablonbeloppensom definitivt underlag.Sammantaget är detta regelsystem alltför oflexibelt ochmissgynnar de yrkeskategorier som har tjänstebostadframförallt genom att:1. Beräkningssättet för schablonen i regionen ''Bostadbelägen utom tätort med närmaste omgivning'' ger generelltsett allt för höga värden.2. Ingen hänsyn tas till att hyresgästen inte harbesittningsskydd.3. Hänsyn inte tas till att arbetstagaren oftast får ansvaraför fastighetsskötseln själv.I linje med skattereformens huvudprinciper och deallmänna strävandena att förenkla deklarationerna ochgranskningsarbetet borde en ny ordning införas därschablonbeloppen reducerades för intrånget ibesittningsskyddet, fastighetsskötsel, avstånd till serviceosv. På så sätt skulle skatteadministrationen minska ocharbetstagare med tjänstebostad på landsbygden få enrättvisare behandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beräkning av förmånsvärdet förtjänstebostad.
mot · GG02Sk382 · 1993-01-26 00:00:00 — Den enskildes engagemang och solidaritet med världensfattiga har stor betydelse både attitydmässigt och praktiskt.Det finns många människor som är beredda att dela medsig, både stora och små summor, för att hjälpa dem som ärsämre lottade.För att uppmuntra enskilda donationer anser Folkpartietliberalerna att en avdragsrätt för gåvor till ideella ändamålbör införas. Vi föreslår att en sådan avdragsrätt utformas påföljande sätt:Avdrag bör medges -- inom en maximerad beloppsram --för gåva från enskild person tillsvenskt trossamfund somregelbundet anordnar offentlig gudstjänst liksom organ förtrossamfund, t.ex. församling,samarbetsorgan förtrossamfund,organisation som är anknuten tilltrossamfund och vars verksamhet kan anses utgöra ett led isamfundets.Vidare bör avdrag medges för gåva till svenskorganisation som i överensstämmelse med sina stadgarutövar hjälpverksamhet till förmån för personer sombehöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiskaskäl,utövar internationell biståndsverksamhet,verkarför internationellt samförstånd eller för respekt för demänskliga rättigheterna,arbetar för att bekämpasjukdomar eller för att förbättra villkoren för sjuka ellerhandikappade.Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ettminsta belopp.Det bör ankomma på den skattskyldige att styrka attgåva utgivits.Riksskatteverket bör upprätta en förteckningöver organisationer till vilka utgivna gåvor kan ansesavdragsgilla.Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värdeoberoende av givarens inkomst, exempelvis i form av enreduktion på slutskatten.En avdragsrätt av denna typ finns i bl.a. ,, , , och . Den har iflera länder införts av regeringar i vilka ocksåsocialdemokrater har ingått. har t.ex. häromåretinfört en avdragsrätt för gåvor till utvecklingsbistånd.Frågan om avdragsrätt för gåvor har under en lång följdav år varit uppe till behandling i den svenska . regeringsförklaring som avgavs vid bildandet avtrepartiregeringen fastslogs att en sådan avdragsrättskulle införas. Folkpartiregeringens proposition 1979 omskattereduktion för gåvor till u-hjälp avvisades dock avriksdagens majoritet. Enligt vår mening bör frågan nuprövas på nytt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningom avdragsrätt för vissa gåvor till ideellt och humanitärtarbete.
mot · GG02Sk385 · 1993-01-26 00:00:00 — Utredningen ''Beskattning av vissa naturaförmånerm.m.'' (SOU 1992:57) har avgivit sitt betänkande. Vidriksdagsbehandlingen av motioner angående beskattning avmåltidsförmåner anfördes bl.a. följande:Då det gäller de nya reglerna för lunchsubventioner ochderas praktiska tillämpning anser utskottet(skatteutskottet) att det är angeläget att den särskildautredaren också redovisar konsekvenserna av det nyasystemet med avseende på hur lunchätandet påverkats ochhur eventuella förändringar påverkat branschen och dessanställda.Det beslutsunderlag som efterfrågat har inteframtagits i ovannämnda utredning. Anledningen är enligtvad föredragande statsråd anger i prop. 1992/93:127 främsttidsbrist. Statsrådet säger i sin proposition: ''Med hänsyn tillvad skatteutskottet uttalat är jag emellertid ändå beredd attta initiativ till att en sådan undersökning företas. Det ärdock inte en uppgift som lämpar sig för utredningen utanbör ske i annat sammanhang. ''Enligt vår mening är det angeläget att dennaundersökning/utredning som skatteministern är beredd attinitiera kommer igång med sitt arbete så att förslagkan föreläggas under våren.Vidare anser vi att utredningen utöver beskattningen avmåltidsförmåner även ser över de samhällsekonomiskaeffekterna, dels av en återgång till skattefrihet förmåltidsförmåner, dels av att förmånerna befrias från socialaavgifter. Därvid bör även hänsyn tas till produktivitet ochhälsa. Likaså bör undersökas om beskattningen avmåltidsförmåner drabbat vissa grupper hårdare än andra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den utredning som skall se övereffekterna av skatten på måltidsförmåner.
mot · GG02Sk386 · 1993-01-26 00:00:00 — Temporär avdragsrätt för underhåll av småhus och bostadsrätter Den allvarliga situationen på arbetsmarknaden iallmänhet och på byggsektorn i synnerhet har lett till attmånga byggnadsarbetare går utan reguljärt arbete. Förunderhållsbranschen har detta läge inneburit attvälutbildade hantverkare tvingas till permittering ellerfriställning. vet vi att det finns ett behov avnormalt underhållsarbete i såväl offentliga byggnader som iprivata småhus och i bostadsrätter.Den friställda arbetskraften erbjuds ganska ofta attutföra underhållsarbete åt vänner och bekanta och det finnsrapporter som tyder på att det i vissa områden har satts isystem att friställd arbetskraft erbjuder kvalificerathantverksjobb till lågpris. Detta innebär att deserviceföretag i hantverksbranschen som tvingats friställapersonal möter en illojal konkurrens av sina egna före dettaanställda.Resultatet av denna verksamhet är att de seriösaföretagens möjlighet att hålla sina kvarvarande anställdasysselsatta minskar ytterligare. Därmed har risken förutslagning ökat ytterligare.För att stimulera småhus- och bostadsrättsägare attanlita den seriöst arbetande servicebranschen föreslår vi atten tids- och beloppsbegränsad avdragsrätt införes för dennaägarkategori. Avdragsrätten bör gälla under högst ochvara beloppsbegränsad för att inte stimulera till''lyxrenoveringar'', och alla kostnader måste kunna styrkasgenom vederbörliga verifikationer. Endast de reparationersom innefattar arbete fakturerat via det utförande företagetskall vara avdragsgilla, detta för att materialförbrukning vidsjälvverksamhet ej skall bli föremål för avdrag.Med en sådan lösning som i motionen skisseras erhållesett antal mycket påtagliga fördelar. Det underhållsbehovsom föreligger på denna typ av fastigheter verkställessamtidigt som det ger hela bygg- och underhållsbranschenen stimulans. Vidare motverkas den tendens till ''svartjobb''som bidrar till att undergräva de seriösa företagens existenssamtidigt som staten undanhålls mycket stora belopp iarbetsgivaravgifter och moms. Det finns beräkningarutförda av branschorganisationer som tyder på att ettstimulansavdrag, enligt det som ovan skisserats, ger ensamhällsvinst på grund av ökade intäkter från avgifter ochskatter på denna typ av underhållsarbete.Många villaägare, som anlitat arbetskraft på''svartmarknaden'', har kunnat konstatera att inga formerav garantier för arbetets kvalité går att utkräva. När bristeri det utförda arbetet upptäckts, finns ingen registrerad firmadär ansvar kan utkrävas. Med ovan skissade förslag finnsden trygghet som det normalt innebär att anlita registreradefackföretag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en tids- ochbeloppsmässigt begränsad avdragsrätt avseendelönekostnaden för underhåll av småhus och bostadsrätter.
mot · GG02Sk387 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är vanligt att ägare till mindre skogsfastighetersparar till ålderdomen på skogskonto. Nuvarandebeskattningsregler blir betungande i sådana fall.En pensionär utan ATP och pensionstillskott har enpension på . Om man sparat på skogskontoför att kunna dryga ut pensionen med säg , blir skatten en orimligt stor del avuttaget.Uttag från skogskonto beskattas som intäkt avnäringsverksamhet med inkomstskatt. Därtill kommersärskild löneskatt. Är den skattskyldige inte själv aktiv elleröver blir den särskilda löneskatten på uttaget förutom kommunalskatten som ofta ärbetydligt högre än i skogskommunerna.På inkomster betalas numera endast kommunalskatt. Detvore rimligt att man bara behövde betala kommunalskatt påuttag från skogskonto upp till ett basbelopp . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring ilagen om särskild löneskatt, så att endast kommunalskattutgår på uttag från skogskonto upp till ett basbelopp, ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GG02Sk601 · 1993-01-26 00:00:00 — Bättre lås på bilar Försäkringsbolagen betalar ut en miljard kronortill bilägare som drabbas av stöld eller inbrott i bilen. Dennasumma motsvarar drygt tre fjärdedelar av den summaförsäkringsbolagen får in på bilförsäkringar. Varje årstöldskadas fler än 200 000 bilar i landet.Det är alldeles för lätt att stjäla en bil. Biltillverkarna harinte heller tagit sitt ansvar -- de flesta billås bryts upp pånågra få minuter. En mycket liten del avtillverkningskostnaden läggs uppenbarligen på säkra lås.Det borde gå att tillverka kraftigare lås som är svårare attforcera.Tyvärr driver inte försäkringsbolagen på denutvecklingen. De är alldeles för passiva i sin inställning.Detta har resulterat i ett system med högabilförsäkringspremier utan indikation för biltillverkarna attförbättra billåsen eller vidta andra åtgärder för att minskabilinbrotten och bilstölderna.Trots att en modern bil kan kosta 150 000 till står låsanordningarna rent tekniskt kvar på 50-tals nivå. Många bildörrar går fortfarande att öppna med enbit järntråd, cykeleker eller liknande.Med anledning av den stora kostnaden för alla dem somdrabbas vid dessa bilstölder och bilinbrott måste samhälletta sitt ansvar och driva på biltillverkarna att produceraeffektivare låsanordningar. Det kan t.ex. ske genom att ensärskild avgift tas ut vid nybilsförsäljningen på debilmodeller som har de traditionellt svagalåsanordningarna, som går att forcera på några få minuter.De avgifter som tas in bör användas för att informerabilägarna hur man förebygger bilinbrott och stölder samtvilka bilfabrikat och modeller som har det sämstastöldskyddet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minska bilstölderoch bilinbrott.
mot · GG02Sk602 · 1993-01-26 00:00:00 — I vissa kommuner sköts stora delar av väghållningen avvägföreningar. Dessa får kommunala bidrag för att täckasina kostnader. I min kommun -- -- tillämpas dennametod vilken visat sig vara ekonomiskt mycket effektiv. I engrannkommun som avvecklat sina vägföreningar och självansvarar för verksamheten, är kostnaden per vägenhetdubbelt så hög.Vägföreningsalternativet skulle kunna bli ännu billigareom vägföreningarna jämställs med kommunerna imomshänseende. lyfter kommunerna av momsen påsnöröjning, denna möjlighet har inte vägföreningarna. Enbra och billig väghållningsmetod bör göras ännu bättregenom att jämställas med kommunerna i momshänseende.Det ligger också ett värde i att ansvaret förväghållningen ligger på bynivå och därmed så näramänniskorna som tänkas kan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likabehandling av kommuneroch vägföreningar i momshänseende.
mot · GG02Sk603 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattereglerna vid egen elproduktion Nuvarande regler för befrielse från elskatt videgenanvändning av el från egen elproduktionsresurs ärolämpligt utformad. Den som inneharproduktionsanläggning(ar) för vattenkraft på högst 100 kW och vindkraft på högst 500 kW får befrielse från elskatt för användning av elen frånegen (egna) produktionsanläggning(ar).Detta förutsätter dock att denne ej är yrkesmässigdistributör, vilken definieras som den som distribuerarelström till högst 10 abonnenter med högst 20 000 kWh per år.Principen med elskattebefrielse är riktig men etteffektgränsvärde är olämpligt liksom definitionen påyrkesmässig distributör.En effektgräns leder till skarpa tröskelgränser ochfeloptimering vid projektering av kraftverk, varför enskattebefrielse för en viss maximal årlig användenergimängd är att föredra.En översyn av reglerna för befrielserna från elskatt samtdefinitionen av yrkesmässig distributör bör ske. Översynensmålsättning bör resultera i en befrielse från elskatt lämnasför 400.000 kWh egenanvänd elkraft per kalenderår producerade iegen produktionsresurs i anläggningar på högst 1 500 kWh effekt. Denna bestämmelse skall gälla även för engrupp delägare eller en andelsförening samt att definitionenav yrkesmässig distributör ändras så att högstaårsdistribution ändras från 20 000 kWh till 2 0 000 kWh. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna för användning av el från egenproduktionsanläggning.