mot · GG02T97 · 1993-04-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:200 Telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. Den snabba utvecklingen inom teleområdet har singrund i teknikens utveckling. Mikroelektronik, datateknik,bildskärmsteknik, satelliter, radioteknik ochoptokabelteknik har öppnat tidigare oanade möjligheter tillkommunikation.Mobil telefoni, faxteknik och datakommunikation överstora avstånd är viktiga förutsättningar för effektiviseringoch modernisering av svenskt näringsliv. De långaavstånden i gör att bra telekommunikationer harsärskild betydelse. För svenska företag inomtelekommunikationsområdet har den glesa befolkningenoch de långa avstånden inneburit en viktig hemmamarknadför att utveckla en konkurrenskraftig teknik.Det är möjligt att telefoner, persondatorer ochfaxapparater kan sammanfogas till enmultiterminal för ljud, bild, data och text.Detta skulle underlätta möjligheten för att t.ex. delta ivideokonferenser och utföra ekonomiska transaktionerm.m. Givetvis ökar en sådan teknikmöjligheterna för företag att ha sin verksamhet mer spriddöver landet. Bra telekommunikationer är nödvändiga urregionalpolitisk synvinkel.All erfarenhet säger att marknaden endast ofullständigtklarar att tillgodose hela samhällets behov avgrundläggande telekommunikationer. På motsvarande sättsom när telefonnätet byggdes ut bör nu data- ochtelekommunikationer byggas ut så att telefaxmöjligheteroch möjligheter till grundläggande datakommunikation påsikt blir en rättighet och inte beroende av inkomst ochbostadsort. Utbyggnaden och utvecklingen avtelekommunikationer är därför viktiga.Marknaden för telekommunikationerinternationaliseras också i snabb takt. De stora företagensglobala verksamheter kräver internationellt väl fungerandetelekommunikationer. Det är därför naturligt att nationellaägare av stora telekommunikationsnät vill exploaterabehoven av ny teknik och internationella kommunikationerför att skaffa sig så stora globala marknadsandelar sommöjligt och kontrollera marknaden.Det svenska är i dessa sammanhang ett litetföretag och skulle bara kunna bli ett transnationellt företaggenom allianser med andra teleföretag. Mycket tyder på attden globala telemarknaden kommer att domineras av någrafå mycket stora multinationella teleföretag som egentligeninte står under någon demokratisk kontroll och som mellansig kan dela upp marknaden.Den föreslagna bolagiseringen av innebär atttryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingarsoffentlighet inte längre blir tillämpliga på Televerketshandlingar. Allmänheten kan alltså inte i fortsättningenmed lagens stöd få tillgång till andra handlingar än de somförvaras hos . Kontrollen avTeleverket från RRV, JO och JK upphör också.Eftersom investeringsplaner är offentliga,men inte konkurrenternas, inskränks Televerketskonkurrensmöjligheter. En sådan kraftig reduktion av detdemokratiska inflytandet över telepolitiken skulle kunnamotiveras av att telekommunikationerna ska fås att fungeramycket bättre. Som framgår av propositionen synes syftet istället vara att tillskapa och säkerställa förutsättningar fören effektiv konkurrens på telemarknaden oavsett om dettaleder till ett bättre fungerande telesystem eller ej.Omsorgen om konkurrensen är större än omsorgen omverksamhetens innehåll.I propositionen konstateras att den svenskatelemarknaden redan fungerar väl i internationelljämförelse. Taxorna är låga och kvaliteten på teletjänsternaär redan hög. På lokalsamtal, rikssamtal och personsökninghar ett faktiskt monopol. Att marknadenfungerar väl tyder på att denna monopolställning inte harmissbrukats.Att ytterligare öka möjligheten för utländska bolag attkonkurrera i , som motsvarandemöjligheter inte öppnas för i länder där dessautländska bolag till och med kan ha monopolliknandeställning, är inte ägnat att stärka en väl fungerandemarknad. Den nedbrytning av den monopolliknandesituationen som propositionen syftar till kommer att fåeffekten att den underlättar för de stora transnationellatelebolagen att få kontroll över den svenskatelemarknaden. Regeringen vill t.ex. att det bolagiseradeTeleverket vid beräkning av samtrafikavgifter inteska få räkna in kostnader för att upprätthålla detnationellt heltäckande nät som det enligt avtal med statenska ansvara för. När de multinationella bolagen skakonkurrera med om mer lönsamma kunder gesdessa bolag på detta sätt gynnsammare förutsättningar änTeleverket. Möjligheten för andra företag än attkoppla in växlar anslutna till det internationella nätetminskar möjligheter till inkomster avinternationell trafik.Dessa förhållanden kommer i förlängningen att leda tillatt avstår från investeringar i mindre lönsammadelar av nätet och målet att upprätthålla service i hela landeturholkas. En marknadsmässig avkastning på investeratkapital kommer att vara ett övergripande mål för detbolagiserad . Neddragningen av telebutiker ochserviceställen, dvs. i praktiken sänkt servicenivå, ärillavarslande.Vidare avser regeringen att genom avtal reglerastorleken på vissa storkundsrabatter som kantänkas vilja ge. För de bolag som konkurrerar medTeleverket och som har stora kapitalresurser bakom sigfinns emellertid fortfarande goda möjligheter att ge högastorkundsrabatter i syfte att långsiktigt stärka sitt grepp ommarknaden i . Bolagiseringen av och denförelagda propositionen tyder på att regeringen förberederen privatisering av den statliga televerksamheten i Sverige.De telepolitiska målen i den föreslagna Telelagen 2 § ärotillräckliga för att uppnå ett väl fungerande telesystem.Andra politiska mål som är viktiga, är att alla -- ävenlåginkomsttagare -- skall ha råd att utnyttja grundläggandeteletjänster, att näten ska vara öppna och välsammanhållna, att tillgänglighet och service ska vara godoch att sociala, regionalpolitiska och försvarspolitiska målska uppfyllas. I grundläggande telefoni tillgänglig i helalandet ska inräknas telefaxmöjligheter ochdatakommunikationsmöjligheter.Det är inte självklart att dessa mål nås med mångakonkurrerande teleföretag inom samtligaverksamhetsområden. Det har inte visats att Televerketbehöver någon ytterligare konkurrensreglering än den somuppkommer genom och den beslutadekonkurrenslagstiftningen. På grund av faktiskamonopol inom olika områden bör den statliga regleringenav taxor finnas kvar.Med hänvisning till anförda argument avslås därmedförslaget till bolagisering av . Somverksamhetsform föreslås den utveckladeaffärsverksformen som ger tillräcklig flexibilitet i den nyamarknadssituation som råder på teleområdet.I enlighet med de resonemang som förs i motionen omövergripande mål för televerksamheten bör förslaget tilltelelag omarbetas. Som en följd av detta bör övrigalagändringar ses över.Vi har inget att invända mot att ansvararför kostnader på för statens ägande iSOS Alarmering och gör upphandling av de särskildasamhällsåtaganden som ges ett anslag på 224 miljonerkronor. bör preliminärt få disponera deföreslagna som ska täckas med avgifter.Som en följd av de förändringar som föreslås i motionen kanregeringen i kommande kompletteringspropositionerbehöva återkomma till med korrigeringar avanvisade anslag. Vi har inget att erinra mot att regeringenträffar avtal med om taxeutvecklingen och omupprätthållande av olönsamma telefonautomater iglesbygd. Vad gäller innehållet i dessa avtal bör riksdagengivetvis informeras.I övriga avseenden bör propositionen omarbetas ienlighet med de synpunkter som anförts i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att propositionens förslag om bolagisering avTeleverket avslås,2. att hos regeringen begär en omarbetning avförslaget till telelag och övriga lagändringar i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär en omarbetning avövriga förslag i propositionen i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korrigering av anvisade anslag.