mot · GG02U616 · 1993-01-26 00:00:00 — Sanktionspolitik och demokratistöd till LevnadsförhållandenUpprepade rapporter har kommitom de kraftigt försämrade levnadsförhållandena på Cuba.Orsakerna till detta är främst att stödet från de förmånligahandelsförbindelserna från det forna ochövriga har upphört samt att vid ett flertaltillfällen aviserat skärpta sanktioner.Enligt Cubaregeringens rådgivare i ekonomiska frågor,, har importförmåga halverats under desenaste åren, vilket framkallat en allvarlig ekonomisk kris,som också skadat landets sockerproduktion. Oljeimportenhar minskat med och beräknas till endast ca 6 miljoner fat år 1992.Den ekonomiska krisen har krävt drastiskanedskärningar och lett till massavskedanden inom olikadepartement i huvudstaden, där anställda hänvisats tillarbete på landsbygden. 22 500 anställda inom och 46 000 inom byggnadsdepartementet har avskedats elleromplacerats, enligt uppgifter i den kubanska pressen.I april 1992 infördes elransonering i och enmängd basvaror är redan tidigare ransonerade.Vid de alliansfria staternas toppmöte i i börjanav vädjade den kubanske vice-presidentenJuan om hjälp till det krisdrabbade Cubaoch mot ekonomiska blockad.För att motverka den ekonomiska krisen har denkubanska ledningen initierat ett ''krispaket'', som bl.a.omfattar liberalisering av det ekonomiska livet med ökat''privat ägande'' samt förbättrade förhållanden förutländska investeringar inom bl.a. turism ochtextilindustrin.Mänskliga rättigheterI avrättades regimkritikern dömd för ''terrorism och sabotage''. Ytterligaretvå regimkritiker fick sina dödsstraff omvandlade till 30 årsfängelse.Amnesty International påpekar att mer än 15 olika brottmot staten leder till dödsstraff på ().I februari 1992 dömdes och döden för ''sjöröveri och mord''. dömdes sjuandra män till fängelse i mellan 4 och 30 år.I februari lade också FN:s kommission för mänskligarättigheter fram en rapport om situationen på . Enligtdenna har förföljelsen av dissidenter ökat i formav trakasserier, hot och rättegångar utan ordentligaförsvarsmöjligheter. Yttrande- och föreningsfriheten är detsom främst begränsas. Därtill finns uppgifter om olaga''psykiatrisk'' behandling av förmodade brottslingar.I oktober anklagas MR-aktivisten för misstänkta förbindelser med utländskabeskickningar, bl.a. den svenska ambassaden. Åklagarenkrävde fängelse.Den 9 oktober grips den kände MR-aktivisten av polisen och hans bostad genomsöks och enmängd föremål tas i beslag, bl.a. skrivmaskiner,bandspelare och radioapparater, (vissa varor som endastkan inhandlas i diplomatbutiker i , vilket ärförbjudet för kubaner).Sanches har förespråkat en demokratisering medfredliga medel och uttalade sig mot en skärpning avUSA:s handelsembargo mot , vilket enligt honomendast skulle leda till ökad spänning och våldshandlingar.USA:s Cubapolitik -- TorricellilagenPresident undertecknade den 23 oktober1992 en reviderad version av den s.k. Cuban DemocracyAct, även kallad Torricellilagen efter lagförslagetsupphovsman, den demokratiske kongressledamotenRobert Torricelli.Tanken bakom Torricellilagen är att tvinga presidentFidel regering till demokratiska förändringargenom att skärpa handelsblockaden. Enligt detursprungliga förslaget skulle bl.a. fartyg som anlöptekubanska hamnar inte få komma till inom sexmånader. Dessutom skulle i tredjeland förbjudas att handla med Cuba.Den lagtext som slutligen undertecknades av Bush varbetydligt mildare än det ursprungliga förslaget till följd aven omfattande kritik från bl.a. , ,och Canada.Enligt den nya lydelsen får presidenten möjlighet attmildra effekterna av embargot och fartyg som anlöptkubansk hamn får även gå in i hamnar i . Washingtonges också rätten att undanta USA-ägda dotterbolag iutlandet från lagen.Kritik mot handelssanktionerDen riktade starkkritik mot Torricelliförslaget. Man sade bl.a. att enutvidgning av handelssanktionerna mot allvarligt kanskada de transatlantiska relationerna.Den 16 september uppmanade en rad experter från heladen amerikanska kontinenten att häva de ekonomiskasanktionerna mot . Organisationen , som leds av den förre amerikanske försvars- ochjustitieministern , hävdar att är ''otidsenlig, onödig, skadlig och kanskefarlig'' och att man i stället borde ''aktivt främja det friaflödet av informationer och idéer till det kubanska folket''.Sveriges CubapolitikSveriges utvecklingssamarbete med inleddes år1969. beslutade att successivt avvecklabiståndet och 1979/80 upphörde att vara programlandinom SIDA:s ram. har biståndsprojekt ochsamarbete kanaliserats genom BITS och SAREC.T.o.m. /91 har ca 130 milj.kr. utbetalatsgenom BITS varav drygt hälften till insatser inomlivsmedelsindustrin. /80 har haft ett stortantal deltagare i BITS internationella kurser. SAREC harsedan 1978 arbetat med forskningssamarbete mellan Cubaoch . SAREC:s utbetalningar uppgår /91 till 42,4 milj.kr. Löpande avtal somavser perioden /91--1992/93 omfattar 20,7 milj.kr. ochinriktas på medicin, mikrobiologi, bioteknologi, biologi ochveterinärmedicin.Den 14 november 1991 beslutade regeringen att''utvecklingsarbetet med skall upphöra i takt med attingångna åtaganden avslutas''. Detta gäller BITS ochSAREC. Dessutom skall ''inga ytterligare kursinbjudningartillställas avseende BITS internationella kurser ellerstipendieprogrammet som ... organiseras av ''.Beslutet togs mot bakgrund av riksdagsbeslutet den 3maj 1991 (prop. 1990/91:100 bil 5, UU15) angående nyariktlinjer för utvecklingssamarbetet med Latinamerika.I årets budgetproposition finns inga förslag som gällerCuba, inte ens beträffande samarbete i fråga om kultur ochvetenskap. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behov föreligger avkatastrofbistånd till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samarbete inom kultur ochvetenskap återupptas med ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen aktivt bör verkaför att sanktioner mot upphör,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att icke för egen del börmedverka i sanktioner mot ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör aktivt verka föratt respekterar de mänskliga rättigheterna samtsnarast avskaffar dödsstraffet.