mot · GG02Ju837 · 1993-01-26 00:00:00 — För Ny demokrati är det en självklarhet att man måstesatsa hårt på narkotikabekämpning och på att införa hårdastraff för med narkotika sammanhängandegangsterverksamhet. Narkotikahanteringen ärinternationell och för att bekämpa den krävs såvälinternationella som speciella metoder.Narkotikaliberalerna är ett hotFormellt har EG en lika restriktiv narkotikapolitik som tex . Alla medlemsländer och kandidater till EG hartillträtt FN:s allmänna narkotikakonvention (1961). De hardärmed förbundit sig att att begränsa användningen avnarkotika till medicinska och vetenskapliga ändamål.Ute i sprider sig dock en tilltagande resignationoch drogliberala krafter avlägsnar sig mer och mer frånFNkonventionen. Det har gått så långt att vissa europeiskametropoler som och har undertecknatden s k ''Frankfurterresolutionen'' som bl a kräverlegalisering av narkotika.En nationell modellDen kontinentala narkotikadebatten behöver en välfungerande nationell modell som visar hur man kommertillrätta med missbruket av narkotika inom ramen förvästliga rätts- och välfärdstraditioner. En effektiv svenskmodell skulle kunna bli en normmodell för . Sverigekan redan inom ramen för EES-samarbetet och somblivande medlemsstat i EG bidra med en restriktivnarkotikapolitik till gagn för nya generationer i ochi Europa.Stora internationella intressenDet är ostridigt att narkotikabrottsligheten orsakaroerhört stora sociala problem. Men perspektivet måstevidgas. Det är stora pengar som lockar folk tillnarkotikahanteringen. I knarksmugglingens spår följerkorruption, död och allt slags elände.Förutom de i kända colombianskaorganisationerna talar man med bävan om de japanskayakusa, kinesiska triaderna, turkiska och islamska khansom är på stark frammarsch i . I vårt närområde harvi den mycket oroande utvecklingen i de numerasjälvständiga staterna i . Som exempel kannämnas där man helt öppet tillverkar amfetamin somsmugglas till . De polska myndigheterna tycks intebry sig och mutor och korruption är utbredda fenomen.Vid sidan om amfetamin och heroin, som ofta kommerfrån länder i , har vi fått fullkomligkokainexplosion i som kan härledas frånSydamerika.Under 1989 beslagtogs totalt kokain.1990 hade denna siffra mer än fördubblats till 12 912kilogram. Motsvarande siffror för heroin var 4 900 kilogram1989, respektive 1990.Stoppa problemen i tidBob , president chefstalesman inarkotikafrågor, sade när han besökte :''Problemen har kommit till er och gör inte samma misstagsom vi gjorde, genom att ignorera dem och hoppas att detgår över.'' president varnade för attnarkotikasmugglarnas organisationer är kraftfulla nog att taöver hela nationer. Men verkar ännu inte ha insettvad som kommer att hända med öppna gränser mot Europaoch utländska gangsterligor av maffiatyp, som ser nyamarknader öppna sig. Med öppna gränser i kombinationmed ekonomiska problem och ökad arbetslöshet, särskiltbland ungdomar, skapas förutsättningar för en ny ochbetydligt större narkotikamarknad i Sverige.ProduktutvecklingEn explosionsartad produktutveckling sker inomnarkotikaproduktionen.Syntetiska narkotikapreparat har funnits ett tag på denamerikanska marknaden och har introducerats påden europeiska och även den svenska marknaden. ''Designer '' är det nya begreppet och innebär tillverkar ett preparat som nästan liknar redanklassificerade preparat. Effekterna av dessa droger är iprincip likartade de tidigare kända preparaten. Vad somskiljer är den kemiska strukturen, t ex molekylantalet.Dessa ''analoger'' faller utanför listan av klassificeradenarkotiska medel och är alltså inte olagliga.Det kan ta innan sådana nya droger testats ochklassificerats. har produktionen ochspridningen gjort medlen populära på marknaden,som nya varianter dyker upp.Analogerna är oftast mångdubbelt starkare än''originalet'', vilket bidrar till deras popularitet. Ofta är deockså billigare.Ett annat exempel är fentanyler som är en medicinskform av opiater som tillverkas i . 1972introducerades medlet i , där det kallades Sublimaze.Fentanyl är ett bedövningsmedel, som används vid mindreoperationer på människor. finns det analoger,Sufentanyl och Lofentanyl som är 2 000, respektive 6 000gånger starkare än morfin. Effekterna är desamma som vidheroinanvändning.Fentanylanalogerna, som i princip är syntetiskt heroin,kom först i . har hundratalsvarianter dykt upp. Ett tiotal har anlyserats ochklassificerats. En amerikansk experts uttalande vittnar omFentanylanalogernas farlighet:''Det kan ta år att blialkoholist, månader att bli kokainist, men en spruta avFentanyl, för att bli narkoman. ''Öka informationen om narkotikaDet är viktigt med ökad upplysning och information, bla i skolan, för att motverka den opinion ute i somförespråkar liberalisering av narkotikan.Skärp straffen för narkotikabrottFör att hejda den negativa utvecklingen är detnödvändigt med ytterligare straffskärpningar och inte minststrängare regler för ringa narkotikabrott. Inför fängelse istraffskalan för konsumtion av narkotika.Öka tullens och polisens resurserTullens och polisens narkotikabekämpning är varkentillräcklig eller effektiv beroende på att man bl.a. saknarteknik, personella resurser och stöd i lagen för att på olikasätt ingripa mot narkotikabrott. Sådana resurser måstetillskapas.Detta skulle delvis kunna ske genom att effektiviserapolisväsendet bl a så att polisutbildad personal i absolutstörsta möjliga utsträckning används operativt och inte tillbyråkrati. En del av säkerhetspolisens (säpo) resurser tordemed fördel kunna användas i kampen motnarkotikabrotten.Det är också viktigt att det etableras ett omfattandesamarbete mellan säpo och den ''öppna polisverksamheten''i syfte att komma åt narkotikabrottsligheten. Dessutom ärdet viktigt att samarbetet mellan tull och polis fördjupas. Ensammanslagning av de två myndigheterna kan, särskilt motbakgrund av den gränslösa Europamarknaden och inträdeti EG, vara befogat. De samlade resurserna bör kunnaanvändas på ett rationellt och effektivt sätt, särskilt i frågaom internationell brottslighet.Tillåt utökade spaningsmetoder 1. Hemlig teknisk avlyssning -- buggningDet krävs mycket radikala åtgärder. Polisen måste fåbättre och säkrare spaningsmetoder, t ex i form av hemligteknisk avlyssning, buggning.I 2 kap. 6 § regeringsformen förskrivs bl.a. att varjemedborgare gentemot det allmänna är skyddad mot hemligavlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annatförtroligt meddelande. Dock får skyddet mot hemligavlyssning begränsas enligt reglerna i 2 kap. 12 § i sammalag.En sådan begränsning kräver i princip lagform. Ettsådant lagstöd finns när det gäller telefonavlyssning,däremot inte när det gäller avlyssning genom doldamikrofoner. Därför måste nämnda lagstöd utvidgas till attomfatta just hemlig avlyssning genom dolda mikrofoner.I , som är den närmaste grannen gentemot EG-marknaden, tillåts hemlig avlyssning i samma utsträckningsom telefonavlyssning.2. ÖvervakningskameraDet saknas möjligheter för polisen att medfjärrstyrd kamera anordna dold TV-övervakning avpersoner som är missänkta för brott. Det har från flera hållföreslagits att detta bör vara möjligt. Den särskildeutredaren () har i sitt betänkande (SOU1987:74) Optisk-elektronisk övervakning tagit upp fråganom sådan övervakning vid förundersökning rörande brott.Enligt utredaren (s. 119 ff) bör optisk elektroniskövervakning införas som ett tvångsmedel i RB och därtillanslutna författningar med regler som motsvarar dem somgäller telefonavlyssning.Den socialdemokratiska justitieministern ställningstagande (prop. 1988/89:124) där,hon ansåg (s. 55 ff) att dold TV-övervakning inte bordeinföras som metod i polisarbetet, bör omprövas avnuvarande riksdag.Okonventionella spaningsmetoder måste få en meraframträdande roll i polisens narkotikabekämpning. Dettainnebär att man inte bör vara främmande för att användaprovokationer.Rensa bort all narkotika på anstalternaAtt narkotika tillåts förekomma på fängelser,kriminalvårdsanstalter och behandlingshem förnarkomaner är oacceptabelt. Här måste personalensbefogenheter att övervaka och kontrollera de intagna ocheventuella besökare till de intagna förbättras.Bilda en internationell narkotikabekämpningsbrigadSverige bör ta initiativ till bildandet av åtminstone eninternationell narkotikabekämpningsbrigad som kan flyttasig fritt över gränserna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka upplysning ochinformation om narkotika bl.a. i skolan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skärpa straffen förnarkotikabrott.3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka tullens och polisensresurser i kampen mot narkotika,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att etablera ett omfattandesamarbete mellan säkerhetspolisen och den ''öppnapolisverksamheten'',5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fördjupa samarbetet mellantull och polis,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en del av säkerhetspolisens,resurser bör användas i kampen mot narkotika,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att polisen tillåts använda bättreoch säkrare spaningsmetoder,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillåta hemlig avlyssning,(buggning),9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillåta fjärrstyrd doldövervakningskamera för personspaning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rensa upp anstalterna frånnarkotika genom att förbättra personalens befogenheter föratt övervaka och kontrollera de intagna och deras besökare,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ta initiativ till attbilda en internationell narkotikabekämpningsbrigad.2