mot · GG02Fi211 · 1993-01-26 00:00:00 — Innehåll 1.Ny demokratis filosofi och åtgärder isammanfattning3 2.Budget- och finanspolitik7 2.1Budgetunderskottet7 2.2Försörjningsstrukturen10 2.3Riksbanken, räntan och valutan11 3.Socialförsäkringssystemet12 3.1Ny definition av basbeloppet13 3.2Enhetliga ersättningsnivåer14 3.3Ny familjepolitik15 3.4Ny arbetslöshetsförsäkring17 3.5Omläggning av trafikskadeförsäkringen19 3.6Arbetsskadeförsäkringen20 3.7Bidragsbedrägerierna21 4.Företagen och jobben22 4.1Arbetsmarknadens parter23 4.2Avreglering av arbetsrätten23 4.3Lärlingssystem23 4.4ROT-satsning24 4.5Förändra arbetsmarknadspolitiken25 5.Utrikes-, bistånds- och flyktingpolitik26 5.1Utrikespolitik26 5.2Biståndet27 5.3Flyktingpolitiken 28 6.Försvar31 7.Politiska sektorn31 7.1Partistöd31 7.2Presstöd31 7.3Organisationsbidrag32 8.Skatter och finanspolitik32 8.1Småföretagarpaket33 8.2Skattesänkningar36 8.3Bostadspolitik38 8.4Kreditgarantier40 8.5Bankstödet41 8.6Mediautbildning43 9.Infrastrukturen43 10.Utbildning och kultur44 11.Jordbruk och miljö46 12.Justitie471. Ny demokratis filosofi och åtgärder i sammanfattningSveriges läge är onekligen krisartat. Bostadspriserna faller men hyrorna stiger.Realräntan är så hög att man måste tala om dårarnasparadis. Folkets köpkraft avtar lika snabbt sombudgetunderskottet stiger. Regering och riksbank fölltillsammans med flaggan i topp i sitt fåfänga och heltorealistiska försök att hålla svenska kronan på en konstgjorthög nivå.Behovet av kompetens och nationell samling har aldrigvarit större.Här är några belysande siffror:1.7 miljoner människorär sysselsatta i offentliga sektorn. 2.9 miljoner människorär bidragsförsörjda. 2.1 miljoner människor arbetar iprivata sektorn.Det betyder att den politikerfinansierade delen avekonomin sysselsätter eller försörjer 4.6 miljonermänniskor!50% av BNP i produceras ineffektivt, dvs inomoffentliga eller privata monopol eller karteller. Därav ligger10% i livsmedelskomplexet och i bygg- ochbostadskomplexet. Detta förklarar de extremt höga mat-och byggnadskostnaderna.Politikerna ger sig själva utnämningar ochfallskärmsavtal, pensioner, garantier, arvoden och löner.Tänk om gruvarbetaren fick pension när han övergår frångruvarbete till ett jobb vid järnvägen! !Ansvaret för det som skett ligger hos det politiskaetablissemang som drivit igenom denpolitik som avslöjas. Något drastiskt uttryckt kan mansäga att korthuset faller. De tomma löftena går inte ens attdölja bakom dimråder av ord. Kedjebrevsekonomin börjargenomskådas av alltfler svenskar.Men detta är ju välfärdssverige. Den svenska modellsom alla andra vill härma. Nej, det var länge sedan någonkom på den idén. är det för oss att titta hur andrahar gjort, att vara mera ödmjuka och verkligen samarbetaför att få igång igen.Systemen måste ändras. Självklart ska det löna sig attarbeta och driva företag. Det ska inte gå att utvecklabidragsmaximerandet till en konst (bidragsarbitrage på fintspråk). Svartjobb får inte löna sig bättre än hederligtbeskattat jobb.Ungdomar har fått lära sig hur man tjänar pengar utanarbete och utan att tänka på att det är andra ungdomar ochäldre som betalar notan. Även detta måste vi givetvis ändrapå.Men något är väl bra? Ja, det som räddat Sverigeär ett välskött privat näringsliv, men de duktigaindustriarbetarna kan inte bära hur mångaoffentliganställda som helst på ryggen. Exportindustrin kaninte längre rädda Sverige.Hela industrin motsvarar nu av BNP (1991.Förmodligen ännu lägre 1992.) och exportindustrin är endel av detta.Budgetunderskottet bedöms av regeringen bli -198miljarder för innevarande budgetår och -162 miljarder1993/94. De flesta tror att även detta är en skönmålning avverkligheten...Man kan givetvis fråga sig om det är ett strypmord påModer vi nu åser. Visst kan vi förklara hur vi hamnatdär vi är. Visst är det uppenbart att den mest socialiseradeekonomin i den industrialiserade världen skaffat sig självjätteproblem.Uppgiften nu ställs inför är att genom en riktigblandning av besparingar, satsningar och rättvisefrågoråstadkomma fler jobb, bättre ekonomi och rättvisa.En sådan jätteuppgift löser man inte genom att peta litethär och där i orealistiska och kontraproduktiva system. Dåhar man i så fall redan glömt att vi lånar av våra barn ochbarnbarn -- även till barnbidragen. Vi måste komma loss urkravmaskinernas grepp, komma ifrån de automatiskautgiftshöjningarna och ändra på en budgetprocess som fåttbetyget att vara näst sämst i Europa.1 Transfereringsekonomin håller inteHär har vi de tomma löftena om kedjebrevsekonomin.Här finner vi indexeringen som gör att kostnaderna går uppäven om intäkterna går ned. Här finnsarbetslöshetsförsäkringen vars avgifter inte ens täckerräntan på underskotten i arbetslöshetssystemet.Ny demokrati föreslår ett nytt socialförsäkringssystemsom har enhetliga villkor och ersättningsnivåer försjukfrånvaro, vård av sjukt barn, arbetsskada, arbetslöshetoch garantilön vid konkurser.En ny familjepolitik som är enkel, behovsprövad (vidhöga inkomster får man inga bidrag alls) och ger familjernavalfrihet. Stora besparingar kan också göras genom attansvaret för trafikskadorna helt läggs på trafikförsäkringenistället för att täckas av den allmänna sjukförsäkringen.På allt detta finns det konkreta förslag från Nydemokrati, men vi arbetar också på en ny ungdomspolitikdär de ekonomiska villkoren blir enkla och motiverande. Videltar engagerat i utvecklingen av ett nytt pensionssystemmed rakare rör mellan avgift och pensioner.Ny demokrati menar att välfärdssystem i förstahand ska hjälpa dem som ej kan hjälpa sig själva. Resonerarman på det viset går det att förbättra situationen för sjuka,handikappade och åldringar.2 Satsa på jobbenVi behöver hundratusentals nya, produktiva arbetenunder nittiotalet. Därför måste vi satsa allt vi kan på att fåigång små och medelstora företag eftersom det är där de nyajobben dyker upp.En ny företagsbeskattning.Modernisering av arbetsrätten. Lärlingssystem i ställetför s k solidarisk lönepolitik. Satsningar på ROT-sektorn.Snabba infrainvesteringar. Konkurslagar somanpassas till krisen. Kraftig sänkning av turistmomsen.Deklarationsavdrag för reparationer av egna hem.Villkor som låter arbetslösa arbeta. Taxfree tillGotland...Listan kan göras mycket längre.3 Rädda banksystemet och sänk räntanSveriges banksystem är i stort sett bankrutt. Bankernasegen kreditvärdighet baseras -- med ett enda undantag --helt på bankgarantier från den svenska staten, dvs frånskattebetalarna i . Vi håller på att socialiserabanksystemet. De stora förlorarna blir givetvis de svenskaskattebetalarna om man inte lägger omförhandlingstaktiken så att staten erbjuder sig förhandla omköp av aktierna i respektive bank. Endast då kanskattebetalarna få del inte bara av förlusterna utan även avframtida vinster. Det är i det närmaste omöjligt att avtalasig till en sådan genom krångliga kontrakt mellanbankstödsnämnden och respektive bank.De banker som köps kan rekonstrueras och sedan kanräntemarginalerna sänkas från cirka 8.5 till 3.5%.Samtidigt sänks räntenivån dels genom politik, sänker kortaräntan,dels indirekt genom det förtroende för den tuffapolitiken som marknaden kommer att visa genom att sänkalånga räntan.Givetvis ska vi uppmuntra nya och utländskabanker att etablera sig. Om vi återfår ett sunt banksystemgynnar detta inte bara skattebetalarna i snäv ekonomiskmening. Det sätter fart på näringslivet, förhindrarkonkurser, skapar arbeten, ökar investeringarna osv.Dödsspiralen vänder och går åt andra hållet!För att banksystemet inte ska socialiseras skaaktierna till stor del delas ut till dem som betalat kalaset,dvs de svenska skattebetalarna. En stor del, 40--, skadock ligga kvar centralt hos staten för att kunna säljas närbanken ifråga ska privatiseras. Långsiktigt socialiseradebanker är givetvis en omöjlighet i en marknadsekonomi.Detta handlar om relativt kortsiktig krispolitik.4 Stanna upp -- tänk efter -- ändra innan det är för sent!Vi kan inte låta utvecklingen skena iväg och stå som mereller mindre initierade åskådare.Drastiska åtgärder krävs.Ny demokrati föreslår:Stopp för invandring utomrena konventionsflyktingar. En ny realistisk flyktingpolitikutarbetas innan stoppet hävs. Frys bostadspolitiken.Utred sänkning av fastighetsskatten. Lönestopp.Frivillig sänkning av de högsta lönerna. Varför skulle intehöga chefer i det privata näringslivet föregå med gottexempel? Varför skulle inte regering och riksdag göradetsamma? Inga konflikter på arbetsmarknaden. Det serparterna till, ty vart leder hot, kontroverser och skrämsel? ?En ekonomisk säkerhetskonferens för att göra läget klartför alla och för att föreslå konstruktiva åtgärder. Det skaalltså inte handla om vems fel det var. gäller detframtiden.5 Principen är att bromsa och gasaÄven om transfereringarna måste minskas så måsteeffekten på de sämst ställda lindras.Även om vi måste stoppa nedgången för den svenskaekonomin får vi inte stoppa hela Sverige.5.1 Rätt bromsspåra5.5Skär i transfereringssystemen enligtovan. Reducerakostnaderna för flyktingpolitiken kraftigt. Ge ingapengar till hemspråksundervisning. Gör kraftiganedskärningar av parti-, press- och organisationsstöd.Rationalisera försvaret i ett första steg.Rationalisera offentliga sektorn genom att förbjuda allamonopol och uppmuntra fri konkurrens.5.2 Så här vill Ny demokrati gasaa5.5Satsa på de riktigajobben enligt ovan. Sänk räntan enligt ovan. Sänkarbetsgivareavgifterna enligt redan fattat beslut. Geexportkreditgarantier för satsningar i ibetydligt större omfattning än planerat. Hjälpandra genom att ge dem vårt arbete, våra produkter och vårutbildning. Skänk inte bort pengar. Förenkla regler ochförordningar. Ta snabba beslut och agera direkt.Sänk skattetrycket.Ny demokrati föreslår en kraftig momssänkning.För att de s k transfereringarna inte ska drabba de sämstställda alltför illa koncentreras momssänkningen tillmatmomsen, som går ned till 9%.Procentsatsen kan givetvis diskuteras. Det viktiga är attmomskranen blir den som reglerar konsumtion ochekonomisk rättvisa.6 Är det inte dags för skattehöjningar?Skattehöjningar som påverkar ekonomipåverkar ekonomi. Enligt retorikenskulle man kunna rädda genom att beskatta de rika!Betänk då att en höjning av den högsta marginalskattenfrån skulle ge 4 miljarder, en höjning till 65%skulle ge 12 miljarder och indragning av alla inkomster över300.000 kronor skulle ge 13 miljarder. Vi skulle vara tillbaka i densocialdemokratiska politik som försatt i det prekärakrisläget.Vi ska ju satsa på företag och företagare och folk somjobbar. Inte straffa dem om igen.7 Det finns reformer som inte kostar någontingDet talas om livskvalitet, om personlig integritet, frihet,hänsyn m m och det behöver inte kosta någonting.Ny demokrati föreslår:Fri radio och TV. För att detska bli så måste bl a yttrandefrihetsgrundlagenkompletteras. Stopp på politiska utnämningar. Politikerväljer vi till speciella uppgifter. I övrigt ska de utnämnassom är bäst lämpade för ett uppdrag. Det ska handla omkompetens, inte om partibok eller tack för senast. Alla från lapplisor och småpåvar tillhöga byråkrater ska stå till svars för vad de gör precis sommedborgarna måste göra. Ta bort lagar och föreskriftersom enbart gör livet svårare. Sluta med folk- ochbostadsräkningar och annat som inkräktar på denpersonliga integriteten. Lägg ned projektet 90.Lägg ned, slå ihop eller rationalisera verk och myndigheter.Gå snabbare fram till beslut och från beslut till handling.Förhindra den politiska klassen från att bli en institutionsom hotar demokratin i . Maximera antaletmandatperioder i och andra beslutandeförsamlingar. Ny skolpolitik med ett förnuftigtbetygssystem. Tillåt vaccinering i st f karantän förhundar. Kvarterspoliser in och lapplisor ut. Tillåtförsäljning av öl och vin i livsmedelsbutiker -- en beryktadpolitisk ödesfråga.Och -- vi måste inse var vi bor och verkar. Vimåste förstå svårigheterna, men också gripa möjligheternai det spännande Östersjöområdet.Ny demokrati anser att framförda förslag måste beaktasi sin helhet. Däremot är vi öppna för diskussioner om näråtgärderna genomförs i tiden.2. Budget- och finanspolitik 2.1 BudgetunderskottetRegeringen har kommit en bit på väg men Ny demokrativill gå snabbare fram. Detta kräver en mer taktiskfinanspolitik. Den av regeringen i budgetpropositionenföreslagna besparingen på 12 mdr räcker inte ens till räntanpå ökningen av statsskulden varför kraftigare besparingaroch ökade intäkter fordras. Den offentliga sektorn måstebantas och transfereringssystemet behöver kraftigaförändringar. Här måste vi skära hårt, framförallt genom attgöra systemen enklare och rättvisare.Sveriges budgeterade utgifter och intäkter går inte ihop.De budgeterade kostnaderna och intäkterna har utvecklatsig enligt nedan.u1,3o1,1Budget år89/9090/9191/9292/9393/94Inkomster374,9407,9454,9418,7358,4Kostnader374,9408,3455,5489,5520,7Budgetsaldo+/-- 0--0,4--0,6--70,8--162,3Verkligt utfall+3,4--34,5--80,8minst--198--eDen huvudsakliga differensen mellan 91/budgetoch 93/94 är, att intäkterna har minskat med 97 mdrsamtidigt som enbart räntekostnaderna har ökat med 34mdr. Minskningen av intäkterna hänger till största delensamman med övergången från högkonjunktur tilllågkonjunktur. Men detta är inte hela förklaringen. Denkonjunkturnedgång upplever är större änomvärldens, och till stor del förorsakad av inhemskaproblem. Anledningen till dessa kan vi finna om vi går etttiotal år tillbaka.Tilltron till att den exportbaserade industrin vid nästahögkonjunktur skall rätta till obalanserna i det strukturellabudgetunderskottet är inte realistisk. Detta beror främst påtvå faktorer. Dels har industrin flyttat en stor del av sinproduktion utomlands. Dels utgör den produktiva sektornsandel av BNP en allt mindre del. Industrins förädlingsvärdesom andel av totala BNP har haft följande utveckling:1989 -- 24,, 1990 -- 22,och 1991 -- 21,1%.Det måste vara en av politikernas största uppgift att setill att trenden vänds och att industrins andel av BNP ökar,eftersom det är härifrån vår välfärd skapas. Det är heltenkelt så att staten har för stora åtaganden och kostnader iförhållande till vilket värde samhället skapar genom arbeteoch produktion. Kostnader som det inte går att banta sig urunder en lågkonjunktur.Det talas mycket om det strukturellabudgetunderskottet. Med detta menas att man skall görasom i och spara under de 7 goda åren för attkunna ta av när de 7 magra åren infinner sig. Felet med densvenska ekonomin är att det inte sparas något under de godaåren och därför finns det inget överskott att ta av när dedåliga åren kommer.Våra besparingar bör komma under högkonjunktur,men då betraktas de som politiskt omöjliga att genomföra.Under högkonjunkturer har ständigt infört nya dyrareformer. Förutom Ny demokrati finns underhögkonjunktur inget annat parti som med kraft vill spara.En nationalbudget skiljer sig åt från andra budgetar påså sätt att om man sparar på en utgift får man lätt en effektnågon annanstans. En ekonomi fungerar somkommunicerande kärl. statsbudget har helaspektrat från kostnader som fullt ut ger någon annankostnad vid besparingar, till ett fåtal besparingar som gerfullt utslag.Därtill finns poster som regering och riksdag kortsiktigtinte kan åtgärda. Av denna anledning är det omöjligt attbanta sig ur budgetunderskottet. En ytterligare besparingpå 162 mdr nu under lågkonjunkturen skulle rubba helasvenska samhället, men ändå förorsaka ett underskott pååtminstone halva det besparade beloppet.Detta kallar Ny demokrati för dynamiska effekter, någotsom många politiker vägrar inse existerar. Dessa kangivetvis antingen vara negativa eller positiva beroende påvilken åtgärd som vidtas. Efter valet har ingen längre hånatoss för detta och ser vi till vår glädje att regeringen börjatanvända våra teorier, och till och med öppet talar omdynamiska effekter.På grund av att de negativa dynamiska effekterna vid enbesparing är så stora, kan vi inte enbart banta oss urunderskottet. Vi måste expandera, och på så sättdra nytta av de positiva dynamiska krafterna. Vi vill få fartpå genom mängder av förslag. Detta krävs för attvåra besparingar skall bli effektiva. De besparingar viföreslår är positiva för budgeten, men får bäst effekt närpersoner frisläpps från den offentliga sektorn eller närarbetslösa, efter lämplig utbildning, kan få riktiga arbeteninom industrin. Av den anledningen måste vi skapa godaförutsättningar för industrins expansion.De exportinriktade företagen och derasunderleverantörer har fått ett gott utgångsläge genom attkronan flyter. Alla medelstora och små företag som är meraberoende av den inhemska marknaden måste vi också fåfart på för att denna sektor skall kunna ta över personal närden offentliga sektorn bantas och effektiviseras. För dettakrävs expansion samt ändrade arbetsrättsregler, så att desvenska företagen vågar nyanställa.Det råder enighet bland opposionspartierna omnödvändigheten av offensiva åtgärder. Vi delar helt övrigaoppositionens syn på att kraftfullare än nu expanderainfrastrukturen.Vi bedömer att merkostnaderna för samhället för attbygga ut infrastrukturen ligger på jämfört med dekostnader samhället ändå har för arbetslösabyggnadsarbetare. Detta är situationen i rådandelågkonjunktur. I nästa högkonjunktur kan denna kostnadvara uppe i sitt nominella belopp. I det fall infrastrukturenförbättras har detta också en direkt positiv påverkan påindustrin, som är den som är mest beroende av densamma.En företagare eller privatperson som såg ovanståendebudget, skulle både försöka öka inkomsterna somman försökte sänka kostnaderna. Alla, utom regeringen,vill göra någonting som kan öka efterfrågan på deninhemska marknaden, även om det skulle öka inflationen.En expansion stödjer vi i synnerhet nu när inhemska bolaghar fått en konkurrensfördel gentemot utländska påuppemot sedan frisläppandet av kronan och de sänktasociala kostnaderna. Eftersom alla offensiva åtgärder kange ökad inflation har regeringen valt att inte på något sättförsöka stimulera ekonomin. Denna rädsla för en ökning avnuvarande underliggande inflation har vi svårt att förstå.Underskottet tvingar staten att låna. Eftersom statentvingas låna uppemot en halv miljard per dag, tvingasräntorna upp. Det ökar utbudet av lån i svenska kronor påett sådant sätt att marknaden inte kommer kunna hålla nerräntenivån om inte riksgälden aktivt börjar låna även iandra valutor.Att låna i andra valutor ger i och för sig lägre ränta menskapar risk för kursförluster. För att elimineravalutariskerna måste budgetunderskottet och den svenskaekonomin förbättras. Detta skall ske genom effektiviseringav den offentliga sektorn, minskningar avtransfereringsekonomin, vilka måste fortsättanästkommande högkonjunktur, och då även i utökadomfattning. Detta ger förtroende för den svenska ekonominoch skapar varaktiga balanser i ekonomin, så att intemarknaden tvingar fram ytterligare prisjusteringar avkronan.2.2 FörsörjningsstrukturenAtt skapa en framtidstro är kanske den enskilt viktigasteuppgiften. Den psykologiska faktorn är oerhört viktig inomekonomin. Framtidstron kan bara skapas om privatasektorn får förutsättningar att åter bli så stor att ekonominkan balanseras. Det är den privata sektorn som skaparvälfärd, politiker kan endast i viss mån fördela densamma.u2,3o2,1 197019921.000-tal personer1 Sysselsatta i offentlig sektor9541 6662 Ålderspensionärer9471 5403 Förtidspensionärer1883604 Sjukskrivna2622705 Föräldrarförsäkring281706 Asylsökande10787 Sysselsatta av AMS662408 Öppet arbetslösa593409 Summa2 5144 65510 Verksamma i privat sektor2 7372 050Försörjningsfaktorn 9/100,922,28eOvanstående tabell talar om för oss vilka somhuvudsakligen är sysselsatta med att skapa ett ökatförädlingsvärde på en vara, produkt eller tjänst i ,grupp 10, och de som av dessa medel upprätthåller andraviktiga funktioner för ett samhälle eller försörjes. Vi seringet orätt i grupperna 1 till 8 och varje samhälle har dessafunktioner, frågan är mer i vilken grad, och vad får detkosta? Försörjningsfaktorn säger oss att 1970 fick en personinom privata sektorn utöver sin egen arbetsinsats även''försörja'' 0,9 personer inom grupperna 1--8. 1992 skallsamma person försörja 2,3 personer. Detta håller intelängre, och är den grundläggande orsaken till Sverigesobalanser inom ekonomin.Ovanstående säger inget om vilken produktivitet ellerkostnad respektive grupp utför eller kunde utföra ellerbidraga med. Den symboliserar enbart antalet personer. Ivalrörelsen upplyste vi hela folket om denna skevhet, vihade ett antal backar som dels skulle symbolisera täljarenoch dels symbolisera nämnaren. Folk fattade, och 370.000röstade på Nyd. De ville att vi skulle hjälpa till att rätta tilldessa skevheter. De andra partierna fattade inte, mantrodde att backarna symboliserade vår alkoholpolitik, avden anledningen har vi ställt upp det som en tabell, menbudskapet är detsamma. Försörjningsfaktorn skall sjunkafrån nuvarande 2,28 till i första hand under 1,75. Men måletär ner till runt 1,25.Minskningen och effektiviseringen av den offentligasektorn måste kunna ske genom kloka avväganden och inte,som , genom panikåtgärder för att statskassan är tom.Att banta ner den offentliga sektorn hjälper vi gärna tillmed. Det är dock lättare att genomföra om de personer sompå detta sätt friställs kan få arbete inom industrin, då ger detekonomin bättre effekt. Vi tror på en politik där man bådekan bromsa det kostsamma och expandera den nödvändigaindustrin, !2.3 , räntan och valutanSänk den korta räntan till och låt kronanfortsätta att flyta.Riksbanken har genom att se räntan som en måttstockpå sundheten i den svenska ekonomin försvårat för Sverigeatt komma ur den negativa spiral ekonomin för tillfälletbefinner sig i. Att enbart se räntan som en värdemätare, ochinte även som ett medel eller katalysator för att få i gångekonomin eliminerar möjligheterna att förbättrasituationen. Det finns klara bevis på att en sänkt kort ränta,vilket ligger inom beslutsområde, även sänkerden långa räntan.Vi vill påminna om att det var genom att mitt undersenaste högkonjunkturen frisläppa alla restriktioner förbankerna, (''lånetaket'' mm) som man möjliggjorde denkreditexpansion som vi ser resultatet av. Viifrågasätter att under en högkonjunktur späda påkreditexpansionen, och i en lågkonjunktur föra en extremhögräntepolitik. agerande måste därförifrågasättas. Vi känner oss otrygga med chaufförer somgasar i nedförsbacke och bromsar i uppförsbacke.Ett av största problem är den höga räntan.Vi lider med landet, kommuner, företag och privatpersonersom dignar under gigantiska räntor, vilket håller på attförstöra hela vårt samhälle. Vi delade länge regeringens ochde övriga partiernas åsikt om en fast växelkurs men insåg såsmåningom att det inte skulle hålla. Därför föreslog vi skulle lämna den fasta växelkursen, och har ävenlämnat andra förslag till regering och riksdag för att få nerräntan. Om vi får ner räntorna så får vi fart på industrin.Detta minskar antalet konkurser och ökar sysselsättningenoch därmed också statens inkomster i form av skatter ochavgifter.I ökade kreditvolymerna kraftigt efteravregleringen av kreditmarknaden, från av BNP 1986till 1990, en ökning med . Dennaexpansion iakttogs av , dåvarande regering ochbankinspektionen utan att någon slog larm. Riksbankenkan inte sägas har svarat upp mot sitt ansvar. Riksbankenvill, med stöd av regeringen, hålla räntan uppe. Vi troddeinnan kronan började flyta att det var för att försvarakronan. när kronan flyter accepterar vi inte enhögräntepolitik. Vi kräver att räntorna kontinuerligt sänksfrån dagens nivå ner till den nivå som våra viktigastehandelspartners har. Vi anser att den korta räntan snarastbör sänkas till nivåer under 6%.Att konsumtionen och lönerna vid en lägre ränta skulleskapa en så hög inflation att det utgör skäl att fortsätta denförda räntepolitiken tror vi inte på. Tillväxttakten i denprivata konsumtionen kommer innevarande år att blikraftigt negativ.