mot · GG02A453 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetsmarknaden på är liksom i hela riketmycket svår och har problem att mötasom är värre än . Särskilt för ungdomar ärsituationen mycket oroande. Ungdomsarbetslösheten iGotlands län ligger () drygt tvåprocentenheter högre än riksgenomsnittet och nästan 40 %av de gotländska ungdomarna är sökande vidarbetsförmedlingarna. För befolkningen som helhet liggerandelen sökande på en nivå ochendast den förvärrade situationen i andra län har gjort att viinte längre tillhör de allra hårdast drabbade. servi framför oss en utveckling som kan få till följd att dengotländska arbetsmarknaden kraftigt försämras. Den storaandelen sysselsatta inom jordbruket och den offentligasektorn, båda i ett skede av stora neddragningar, görframtidsprognosen dyster. Industrin, som sysselsätterendast obetydligt fler än jordbruket, är till ungefär entredjedel baserad på lantbruksråvaror. De anläggningarsom finns inom denna sektor är moderna och rationella menkräver en råvarutillgång av ungefär nuvarande omfattning.Enligt Länsarbetsnämndens beräkningar kan 1 000--1500 arbetstillfälen komma att försvinna från ön under denärmaste 3--5 åren. För att detta inte skall bli verklighetkrävs satsningar . riskerarannars att bli ett utflyttningslän där kompetens ocharbetskraft försvinner. Länet har också den lägsta andelenövergångar från gymnasium till högskola. Den formellakompetensen är förhållandevis låg även om erfarenhet ochstabilitet hos arbetskraften delvis uppväger detta.Av SCBs första beräkningar av länsvisanationalräkenskaper framgår att har denlägsta BNPn per capita i . För den som är förtrogenmed det gotländska näringslivets struktur,inkomstförhållanden m.m. framstår inte detta somförvånande. Detta är naturligtvis ett begränsat sätt att se pålänens ekonomiska ställning. Det är likafullt ett faktum attGotland har den lägsta medelinkomsten i landet och ennäringslivsstruktur som kan beskrivas som traditionell.Inför framtiden behövs kreativitet och satsningar. Tillstörsta delen måste detta bli en fråga för befolkningen ilänet. Viss grundläggande service måste dock garanterasfrån staten.Andelen av befolkningen i som bor i stödområdeär lägre än inom EG, vilket bör göra det än mer angelägetatt inför medlemskapsförhandlingarna utvidgastödområdena i den mån det anses ändamålsenligt. Viföreslår därför att inplaceras i stödområde två.Det finns även positiva inslag i den gotländskaframtidsbilden. Stabil arbetskraft, godatelekommunikationer, väl utbyggd service, nära kontaktermellan människor, ett omväxlande och rikt kulturliv, naturoch miljö som saknar sin motsvarighet i landet och tätaflygförbindelser med är faktorer somtalar för . I många avseenden är länet dock lite förlitet för att kunna bära den service som behövs för attgotlänningarna skall leva ett liv som är likvärdigt medövriga svenskars. Folkmängden ökar, om än mycketlångsamt, en utveckling som måste understödjas.Länsarbetsnämnden har också på ett kraftfullt och effektivtsätt tagit sig an uppgiften att anpassa arbetstillfällen ocharbetssökande till varandra vad avser såväl utbud somutbildning och annat samhälleligt stöd.Till största fördelar hör den medeltidastadsmiljön i . Med bevarad ringmur, kyrkoruiner,stenhus och stadsplan intar staden ensärställning i . Men det är en kostbar klenod. Ålder,väder och miljöförstöring sliter hårt på de gamlabyggnadsverken. Stenen vittrar, murar rasar och vissaruiner måste numera hållas stängda för allmänheten pågrund av rasrisk. Felaktiga puts- och lagningsmaterial harförvärrat skadorna och måste bytas ut. De medel somhittills avsatts för vård av dessa kulturskatter har hittillsvarit mycket otillräckliga. harberäknat behovet av medel till ruinerna till 58 miljoner, attjämföra med de som avsatts !Gotland har också gamla kulturband till de baltiskastaterna. Detta bör tas till vara vid de olika kontakter somunder kan förutses mellan ochEstland, och . Även andra stater somRyssland, och kan ingå i samarbete av olikaslag. Olika privatpersoner, företag och organisationer harredan goda kontakter över men statenssatsningar bör i större utsträckning kunna kanaliseras viaGotland. Det översättar- och författarhus som aviseras iårets budgetproposition är ett gott sådant exempel.Regionalpolitiska satsningar som utöver enstödområdesplacering skulle skapa och förbättramöjligheterna till en positiv utveckling av äromedelbar start av den planerade påhamnområdet i vägprincip inom taxesättningen påGotlandsfärjorna ny kriminalvårdsanstalt på Gotlandförbättring av väg 147 --bro till särskiltregionalpolitiskt stöd till lantbruket på svensk-baltiskt arbetsmiljöcentrum på ettengångsanslag till akutinsatser för att säkra ruinerna i Visbyett särskilt årligt anslag till den kontinuerliga vården avVisby ringmur och medeltida byggnader placering avStatens Institutionsstyrelse i VisbyVissa av dessa åtgärder utvecklas närmare i andramotioner till detta . Det måste ankomma påregeringen att i samråd med på Gotlandnärmare utforma på vilket sätt regionalpolitiken bör se utför att ge möjlighet att dra nytta av sina fördelar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör inplaceras itillfälligt eller permanent stödområde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiskasatsningar avseende .