ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Bo309 · 1993-01-26 00:00:00 — ''Kvinnokraft'' är ett centralt projekt för ökadsamverkan mellan arbetsmarknad ochlandsbygds/glesbygds- och skärgårdskvinnor. Det är enfortsättning på handlingsprogrammet för kvinnor pålandsbygden och har startat som ett 3-årigt projekt hösten1992. Idéer och erfarenheter ska samlas in, synliggöras ochspridas. ''Kvinnokraft'' arbetar för att förbättraarbetsmarknaden och levnadsvillkoren för kvinnor pålandsbygd, i glesbygd och skärgård.Målet är att få regionala myndigheter att satsa mer pålandsbygdens kvinnor och att regionala resurscentra förkvinnor skapas i varje län. Att söka få regionala ochcentrala myndigheter att se kvinnors verklighet och stöttaderas verksamhet.Kvinnokraftprojektet har följt upp glesbygdsstödet tillkvinnor och funnit att det baravarit en liten ökning, från . Endast enliten del av glesbygdsstödet går till kvinnor.Det är inte meningen att bygga upp någon typ avkvinnlig utvecklingsfond. Kvinnliga resurscentra ska gekvinnor råg i ryggen och hjälpa fram kvinnor så att de nårverksamhet på utvecklingsfondsnivå. Dessa centra ska bildanätverk mellan kvinnor som driver liknande verksamhet attnå ut på arbetsmarknaden. De ska också satsa påutbildning.I och har kvinnligaresurscentra bildats och andra är på gång.I de allra flesta län finns nu en kommitté eller grupp, sombörjat förbereda kvinnokraftskonferens. Syftet är bl a attknyta samman nätverk för kvinnor och även inrättaregionala kvinnliga resurscentra.I har en grupp träffats som enförberedelse för en kvinnokraftskonferens 23--25 april1993. Där deltog representanter för ,, kommun, , LRF(Emiliorna), , ochlokal representant för Kvinnokraft. Planer ochförhoppningar finns att kunna bilda ett regionaltresurscentrum i länet.I dessa tider med omstruktureringar i offentlig sektor,som oftast påverkar kvinnors arbetssituation, är det änviktigare med nätverk där kvinnor kan få stöd, rådgivning,utbildning och information. Det är nödvändigt för attstoppa den kvinnoflykt som drabbar landsbygden. Ettresurscentrum ska vara anpassat efter kvinnors verkligabehov och utformas efter förutsättningarna i länet.Samordning av insatserna ger ett bättre resursutnyttjande,som kan komma landsbygdskvinnor till godo.Finansiering av en grundplåt till detta resurscentrumförutsätts ske inom ramen för anslaget för länsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildande av ett regionaltkvinnligt resurscentrum i .
mot · GG02Bo401 · 1993-01-26 00:00:00 — Medlemskap i ekonomiska föreningar och bostadsrättsföreningar Regeringen föreslog under höstriksdagen att det skall blilättare att bilda ekonomiska föreningar ochbostadsrättsföreningar (prop 1992/93:144). Minsta antaletmedlemmar som skall ingå i en sådan förening sänks frånfem till tre. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 april1993.Förslaget är enligt min uppfattning välmotiverat.Enskildas möjligheter att bilda och driva föreningar i olikaformer, t.ex. i kooperativ, måste underlättas.Arbetet med att främja den fria företagsamheten böräven inriktas på att förbättra lokalhyresgästernasrättigheter. De mindre företagen bedriver ofta sinverksamhet i hyrd lokal. Enligt bostadsrättslagen har enbostadsrättsförening möjlighet att vägra en lokalhyresgästinträde i föreningen då en bostadsrättsförening förvärvar enhyresfastighet för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt.Lokalhyresgäster bör enligt min mening ha samma rättsom bostadshyresgäster att bli medlemmar i enbostadsrättsförening. Det är av stor betydelse för mindreföretag att få möjlighet att äga sin lokal och därigenom fåett större inflytande, bl.a. över sina kostnader.Bostadsrättslagen bör ändras i enlighet med vad som häranförts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokalhyresgäster bör hasamma rätt som bostadshyresgäster att delta vid ombildningav hyresrätt till bostadsrätt.
mot · GG02Bo402 · 1993-01-26 00:00:00 — Ägande och nyttjande av mark ovan odlingsgränsen Ett av de första initiativ som den tillträdande regeringentog var att tillsätta en utredning om ett förstärktägarskydd. Tanken bakom det hela är att äganderätten skallfå ett bättre grundlagsskydd.Om det nu anses angeläget att förstärka skyddet för detägande som genom klara gränser och övrigahandlingar har sin äganderätt ostridig, vad borde då integöras för dem som av olika anledningar inte har eller ansersig ha detta.I inland ovanför den s.k. odlingsgränsen ansesoklarheter råda både vad gäller omfattningen av det privataägandet av skogs- och jordbruksfastigheter samt vilkavillkor i övrigt som är de riktiga.Det är främst två problemområden som berörs. Det enaär den allmänna avvittringen där den privata marken skildesfrån kronans. Den andra är rennäringens intressen ochrättigheter vad gäller den privata marken.Då det gäller avvittringen så anses frånortsbefolkningens sida att fel begåtts och att därför marksom rätteligen skall ägas av de olika privata fastigheternaistället har blivit kronoöverloppsmark. Frågan om enöversyn av avvittringen har varit uppe tillbehandling i , mig veterligt med det endaresultatet, en informationsskrift från justitiedepartementet.Det torde nog inte vara en information om avvittringen somefterfrågas, vad som krävs är en översyn och utredning avdensamma.I samband med regeringens proposition om samerna ochsamisk kultur aktualiserades åter en rad frågeställningarkring rennäringens rättigheter på enskild mark. Här finnsen rad inskränkningar i den privata äganderätten somifrågasätts av fastighetsägarna. Många ställer sig frågan omdet överhuvudtaget finns någon förfogandefrihet på sådanenskild egendom som det här är frågan om. Även här synesavvittringen ha haft en stor betydelse för både samerna-renägarna som för de privata fastighetsägarna.Att de privata fastighetsägarna ovanför odlingsgränsenmåste ta hänsyn till rennäringen, det är nog alla införståddamed, men att oklarheter ifråga om deras rätt till sinegendom inte utreds har de ingen förståelse för. Deoklarheter som man från berört håll pekar på är ju av denomfattningen att en ordentlig översyn och utredning ärnödvändig, det kan inte vara varje fastighetsägaresskyldighet att t ex genom process få klarhet omförhållanden som den berörde inte har kunnat råda över.Här måste staten ta sitt fulla ansvar för att eventuellafelaktigheter åtgärdas.Äganderätt och skydd för denna borde ju varadensamma oavsett var man bor i landet, detta även medtanke på den hänsyn som måste tas till andra intressen, t exrennäring. Sådan hänsyn kan ju rimligen inte ändå innebärasådana inskränkningar i äganderätten att ägaren intedisponerar över sin egen fastighet.Enligt min mening bör frågan om äganderätten förprivata fastigheter belägna ovanför odlingsgränsen iNorrlands inland ses över. ochrättigheter bör därför få tilläggsdirektiv för att göra ensådan översyn och utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till .
mot · GG02Bo404 · 1993-01-26 00:00:00 — Uppsägning av lokalhyresrätt vid dödsfall Enligt 12 kap. 5 § jordabalken äger dödsboet efteravliden hyresgäst, som innehaft en bostadslägenhet, rätt attsäga upp hyresavtalet att upphöra att gälla vid månadsskiftesom inträffar efter dödsfallet.Lagen medger inte motsvarande rätt till uppsägning närdet gäller lokaler. Detta kan leda till orimliga konsekvenserför dödsbodelägarna. Ett exempel kan vara en affärsidkare,som personligen eller genom sitt företag, står somhyresgäst. Denne avlider när till exempel återstår avkontraktstiden. Gällande lag medger inte att dödsboetsäger upp kontraktet på lokalen. Om vi antar att ingen avdödsbodelägarna vill eller kan ta över rörelsen, så leder deti värsta fall till att man måste låta dödsboet gå i konkurs,eftersom man ej kan fullgöra kontraktet gentemotfastighetsägaren vad avser lokalen.Anledningen till att detta förhållande råder, kanmöjligen vara att det för lagens införanderådde brist på lokaler. Dödsboet torde i ett läge vid storefterfrågan ej ha problem att avyttra/överlåta lokalen. Dåuppstår inte heller det problem jag beskriver för någon part.Med hänsyn till de nackdelar som nuvarandelagstiftning -- eller snarare brist på sådan -- innebär, tordedet vara nödvändigt med en ändring av lagen, så attlokalhyresgäster i detta avseende likställs medbostadshyresgäster.Det torde ankomma på utskottet att utforma förslag tilllagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att säga upp hyresavtalrörande lokaler.
mot · GG02Bo405 · 1993-01-26 00:00:00 — Bostadsrättens värde som pant Den som lånar för att köpa en bostadsrätt måste i dagbetala högre ränta än den som köper en ägd bostad. Räntanför ett bostadsrättslån är till och med högre än för ettfritidshus. Bankernas belåningsgrad är dessutom lägre närdet gäller bostadsrätt, , mot äganderättens 75procent.I regeringsförklaringen anges attförslag skall läggas fram som underlättar för den boende attomvandla den fastighet de bebor till bostadsrätt. Riksdagenhar redan på regeringens förslag beslutat om ett antalsådana åtgärder. I budgetpropositionen aviseras ytterligareett antal angelägna åtgärder som berör detta. För att inteförsvåra den process som är på gång i ett stort antalkommuner måste emellertid även vissa åtgärder vidtas somförbättrar bostadsrättshavares lånevillkor.En sådan förbättring åstadkommes genom attbostadsrättens värde som pant förbättras. Detta kan skegenom att i bostadsrättslagen införs en bestämmelse om attjuridisk person skall accepteras som medlem i enbostadsrättsförening efter det att den juridiske personen,exempelvis en bank, förvärvat bostadsrätten efter så kalladpantrealisation. Detta skall vara oberoende ompantrealisationen skett vid auktion eller vidmarknadsförsäljning. Vid ett sådant tillfälle skall detdessutom automatiskt vara tillåtet att hyra ut bostadsrätteni andra hand. Ytterligare en omständighet som bör undanröjas är atten bostadsrättsförening enligt huvudregeln alltid har rätt attkräva köparen av bostadsrätt på förfallna avgifter somtidigare ägare inte betalat. Detta innebär att värdet av enbostadsrätt kan successivt urholkas, vilket de facto påverkarbostadsrättens värde som pant. Eftersom föreningen alltidfår sin fordran har föreningen inte på samma sätt som enhyresvärd ett starkt incitament att kräva in avgifterna utanfördröjning. Reglerna bör ändras så attbostadsrättsföreningen får vara med och konkurrera ompengarna efter en försäljning bland andra fordringsägare.Föreningen får då ett intresse av ett snabbt agerande ochrisken undanröjs att bostadsrättens värde successivturholkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsrättens värde som pant.
mot · GG02Bo406 · 1993-01-26 00:00:00 — Bostadsrätten som boendeform har ökat avsevärt undersenare år och omfattar till stor del även småhus (villoroch radhus). Totalt finns det i ca 13 000bostadsrättsföreningar med ca 600 000bostadsrättslägenheter.Gällande regelsystem avseende beskattning ochbelåning av bostadsrätter är ojämlikt i jämförelse medegnahemsbyggande. Belåningen är missgynnad avkreditgivarna med en lägre belåningsgrad och högrelåneränta än motsvarande för småhuslån.Anledningen är att pantförskrivningen har lägre statusän den för fast egendom eftersom den är inofficiell och skötsav den enskilda bostadsrättsföreningen. För mindrebostadsrättsföreningar är det ofta svårt att uppfylla kravenfrån både fastighetsmäklare, köpare och säljare på attsnabbt få fram säkra uppgifter om pantförskrivningar.Den ansvariga inom föreningen kan t.ex. varautomlands långa tider eller inser inte sitt ansvar för attinförda uppgifter är korrekta.Med nuvarande pantsättningssystem anges inte hellerpantens belopp och förmånsläge.För fastighetsmäklare som är skyldiga att lämnakorrekta uppgifter samt för alla inblandade parter innebärnuvarande system stora problem, brister som accentueratsinte minst på grund av de dåliga tiderna med åtföljande ökatantal () har meddelatatt uppläggandet av ett bostadsrättsregister är relativtenkelt ur teknisk synpunkt eftersom samtliga fastigheterredan är inskrivna i CFD:s register.Registret kan förslagsvis kompletteras med enundergrupp per fastighet innefattande uppgifter ominnehavare av bostadsrätter, lägenhetsbeteckning samtpantförskrivningar. Ett sådant register skulle innebärasäkra och lättillgängliga uppgifter till rimliga kostnader församtliga inblandade i försäljningar av bostadsrätter.Finansieringen av uppbyggnaden och användningen avregistret kan ske genom användaravgifter.Vissa smärre författningsändringar måste dock göras omregistret skall skötas av CFD.Ändringarna bör kunna genomföras i anslutning till denöversyn av fastighetsdatasystemets rättsliga reglering somJustitiedepartementet startar genom enutfrågning med berörda parter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om register över bostadsrätter.
mot · GG02Bo407 · 1993-01-26 00:00:00 — Innehavet av kabel-TV blir allt vanligare, och i takt medatt kabel-TV breder ut sig över landet framkommeruppenbara brister i lagstiftningen. beräknades ca1,7 miljoner hushåll få sina TV-program via kabel.HyresgästerI fråga om införande av kabel-TV i ett bostadshus kanenskilda hyresgäster påkalla förhandling med hyresvärdenför att påverka beslutet.När ett beslut har fattats i behörig ordning ominstallation av kabel-TV har en hyresgäst inte rätt att vägrabetala en hyreshöjning som tillkommer med anledning avinstallationen.När kabel-TV har installerats får de hyresgäster som villha kabel-TV teckna avtal med kabelföretaget om ett visstabonnemang av programutbud. Hyresgäst som inte vill hakabel-TV har rätt att kostnadsfritt slippa detta.Bostadsrättshavare och medlemmar i samfällighetBeslut om anslutning till kabel-TV i enbostadsrättsförening måste fattas på en föreningsstämma.Det krävs kvalificerad majoritet för beslutet, såvida intesamtliga bostadsrättshavare har samtyckt till beslutet.Också i en samfällighet skall beslut om installation avkabel-TV fattas på föreningsstämma. Medlemmarna i ensamfällighet har -- likom bostadsrättshavare -- möjlighet tillinflytande över beslutet genom att delta iföreningsstämman.Någon möjlighet för en enskild bostadsrättshavare attslippa betalningen av kabel-TV -- om de ovan nämndavillkoren uppfyllts -- finns således inte. I ettuppmärksammat fall i har en äldre dam striditför att få slippa betala för något hon inte ville ha.Bostadsrättsföreningen har hävdat sin rätt och menat attbetalning måste ske, annars riskerar den gamla vräkning.Detta exempel visar enligt min mening på påtagligabrister i lagstiftningen. Det kan inte vara rimligt att enbostadsrättsförening kan tvinga på någon enskild individkabel-TV. Att jämföra kabel-TV-installation med vanligainvesteringar och underhåll av fastigheterna är missvisande.Det måste anses vara den enskildes ensak om hon eller hanvill ha kabel-TV. Det kränker den personliga integritetenoch dessutom kostar det pengar.Jag tycker inte att nuvarande bestämmelser med bl.a.kvalificerade majoritetsbeslut m.m. är tillräckligtlångtgående. Det är heller inte tillfredsställande att hänvisatill att det är en föreningsfråga, som inte statsmakten skallläggas sig i. Förvisso är det viktigt att slå vakt omföreningsrätten. Men det måste i sådana här fall varaangelägnare att hävda den enskildes rätt.Riksdagen bör därför undersöka möjligheterna attlagstifta om den enskildes rätt att slippa betala kabel-TV-avgift.Att välja bort kabel-TV och slippa betala för något maninte vill ha borde vara en självklarhet ! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten för enskilda attslippa betala kabel-TV-avgift.
mot · GG02Bo408 · 1993-01-26 00:00:00 — Den enskildes rätt vid expropriation I vissa fall tillämpas expropriation av fastegendom helt i onödan. Detta till förfång för markägarensom med nu gällande regler för expropriation kan lida storekonomisk skada vid tvångsinlösen. Utdömdaersättningsbelopp behöver t.ex. inte motsvara vadfastighetsägaren blivit erbjuden av enskild köpare, s.k.marknadsvärde.Kommunen åberopar starka samhällsintressen som skälför sin expropriation. Man tar inte hänsyn till om dessaintressen lika bra eller bättre kan tillvaratas av annanintressent. Ofta handlar det om råmark som skall användasvid exploatering, t.ex. av industriområde med tillhörandevägsystem. Det finns exempel på hur kommun vidhållerexpropriation, trots att markägaren kan visa att han harexakt samma mål med markinnehavet som det kommunenåberopar, och att han äger resurser för genomförandet avexploateringen, och att han är villig att tillgodose och ävenfinansiera övriga kommunala önskemål som kommunenframställt.Dylika expropriationer får ett omvänt resultatnär det gäller att tillgodose samhällsintresset. Dels för attexpropriationsförfarandet blir långvarigt, dels för att detinte alls är säkert att kommunen är bättre lämpad somexploatör än markägaren.Lagen borde i dessa avseenden ses över, så att denenskildes rätt stärks om inte kommunen oomtvistligt kananses vara en bättre ägare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stärkandet av den enskildes rättvid expropriation.
mot · GG02Bo411 · 1993-01-26 00:00:00 — Bostadsrättsföreningar anslutna till HSB ellerRiksbyggen betalar alla en avgift på avproduktionskostnaden till StiftelsenBostadskooperationens Garantifond (SBG). Det lagligaunderlaget för denna inbetalning, till vilken föreningenmåste låna pengar ofta utanför låneunderlaget, anges finnasi kungörelsen (1972:760) om lån avseende kostnader förouthyrda lägenheter. I § 5 i denna kungörelse stadgas dockatt lån får upptas till högst av hyresintäkterna(årliga). I SFS 1973:278 talas om att avdrag av inkomst förbidrag till SBG maximalt får ske avhyresintäkten.Någon laglig rätt att ta ut en avgift på avproduktionskostnaden synes alltså inte föreligga. eller har heller påförfrågan uppgivit sig ha utfärdat någon bestämmelse somskulle medge den förändrade beräkningsgrunden.Inom regeringen förbereds en proposition med förslagom att fondens tillgångar skall beskattas. Det är bra.Härutöver borde stiftelsen också uppmanas att förändrasina stadgar så att de stämmer överens medbestämmelserna. I stadgarnas § 11 anges att för att ett beslutom ändring av stadgarna eller upplösning av stiftelsen skallvara giltigt krävs godkännande av , samt Kungl Maj:t. Det borde innebära att regeringen med stöd avstiftelsens stadgar också kan kräva en förändring, dels avbestämmelserna för avsättning till fonden, dels av reglernaom undantag från tillsyn (stadgarna § 12). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att regeringen tarinitiativ till vissa ändringar i stadgarna för StiftelsenBostadskooperationens Garantifond.
mot · GG02Bo412 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt reglerna i hyreslagens § 22 har hyresgäst möjlighetatt hos deponera del av hyran, om han anseratt bostaden inte svarar mot den standard som kan ansesvara rimlig. har ingen skyldighet attkontrollera att depositionen är befogad. Denna regel gör atthyresvärden/fastighetsägaren kan drabbas mer än vad somkan anses svara mot bristen i lägenheten.Hyreslagen § 22 och regler föreskriver atthyresgästen skall deklarera bristen och deponera skäligtbelopp. Eftersom ingen kontrollskyldighet föreligger frånLänsstyrelsens sida kan hyresgästen deponera högre beloppän vad han lidit i skada.För att komma till rätta med detta problem börschablonbelopp fastställas för olika nivåer av skada/brist.Exempelvis brister i köksutrustning: spis, kyl, frys etc., max25 % av hyran. Utebliven värme/vatten ,lämplig procentsats. Endast när lägenheten är heltobrukbar kan av hyran deponeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring av hyreslagen i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GG02Bo413 · 1993-01-26 00:00:00 — Förvärv och fastighetsbildning av skogsmark Reglerna för förvärv av fastigheter tillkom i början avseklet med syfte att förhindra skogsbolagens ''baggböleri''.Idag har det ursprungliga syftet försvunnit men lagenhindrar med vissa undantag fortfarande juridiska personeratt köpa skogsmark.Inslaget av passiva ägare av skogsmarken i landet ärmycket stort och olämpligt om vi skall få ett aktivtskogsbruk. Nästan alla ägarskiften sker i form av arv ellergåva. Nuvarande regler i jordförvärvslagen förhindraruppkomsten av nya skogsbruksföretag, ägda t.ex. avförsäkringsbolag, AP-fonden eller andra juridiskapersoner.Ett annat problem är den bristfälliga arronderingen avskogsmarken. I vissa delar av landet är den så kompliceradatt det inte går att bedriva något skogsbruk. Det är mycketsmala skiften som kan vara kilometerlånga.FastighetsbildningsbyråkratinDet finns också emotionella skäl till att önskvärdafastighetsbildningar inte kommer till stånd.Fastighetsbildningslagstiftningen och lantmäteri lägger idagstora hinder för en skogsägare att sälja huvuddelen avskogsmarken från fastigheten på ett sätt som denne självskulle vilja.En löntagare eller pensionär vill ofta av känslomässigaorsaker inte sälja en fastighet som kanske ägts av släkten iflera generationer om han inte kan få behålla en avstyckadfastighet runt mangårdsbyggnaderna med möjlighet tillfortsatt friluftsliv. Intresset för att sälja större delen avskogsfastigheten till ett skogsbruksföretag skulle ökabetydligt om säljaren fick möjlighet att ge en avstyckadtomt jakt- och fiskeservitut från huvudfastigheten.FörslagJordförvärvslagen måste utformas så att den främjar ettaktivt skogsbruk och en bättre arrondering avskogsmarken. Därför bör en utredning få i uppdragatt lämna förslag till förändringar som förbättrarägarstrukturen så att skogens resurser kan utnyttjaseffektivare.Fastighetsbildningslagstiftningen bör förändras så attmöjligheter öppnas för säljaren att stycka av en mindre delav fastigheten och behålla jakt- och fiskerättigheterna frånhuvudfastigheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i jordförvärvslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsbildning med jakt- ochfiskeservitut.