mot · GG02T69 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. InledningI proposition 1992/93:176 föreslås att Bottniabanan upptill skall byggas. Föredragande föreslår attBottniabanan bör ingå i en långsiktig inriktning, och enförsta etapp upp till inom planeringsperioden.Detta är en viktig och positiv signal till norrländsktnäringsliv och människorna i den aktuella regionen. Fulltutbyggd är Bottniabanan en betydelsefullsystemkomplettering av det svenska och nordiskajärnvägsnätet. Den innebär både en förlängning avOstkustbanan från till /och ensamspelslänk med Stambanan. Genom tvärbanorna och isynnerhet kan Bottniabanan och Stambanankomplettera varandra.Som propositionen också hävdar innebär Bottniabananatt det för landet betydelsefulla, exportintensivanäringslivet längs stärks och att samspeletmellan arbetsmarknaderna i regionen förbättras.Vad som inte poängteras tillräckligt tydligt är det faktumatt Bottniabanan också innebär ökad tillgänglighet tillhögre utbildning och forskning vilket är nödvändigt för attstärka kompetensförsörjningen, särskilt av industriorterna.Bottniabanan bidrar således även på detta sätt till att stärkaett näringsliv som bidrar med stort exportnetto för hela vårtland.I ett längre perspektiv kan Bottniabanan innebäraytterligare samhällsekonomiska potentialer genom att denblir en väsentlig länk med och nordvästra ,särskilt för godstrafik, men även för persontrafik.Samhällsekonomisk lönsamhetBanverkets analyser (presenterade ) visar attBottniabanan har en hög samhällsekonomisk lönsamhet.Faktum är att Bottniabanan uppvisar den klart högstasamhällsekonomiska lönsamheten av de tre storprojekten.Den förhållandevis höga samhällsekonomiska lönsamhetengrundar sig bl a på att , till skillnad mot vadmånga tror, är relativt befolkningstät. Från ochnorrut bor i kommunerna längs ungefär720.000 människor. I de inlandskommuner som ligger inompendlingsavstånd till kustkommunerna bor ytterligare200.000 människor. Av landets 30 befolkningsmässigtstörsta kommuner ligger hela sex längs Norrlandskusten.Befolkningstätheten längs är ungefär likastor hela vägen från upp mot per km vägeller bana. är därför inte en gles periferiutan ett relativt tätt befolknings- och industristråk, som medtillfredsställande infrastruktur också kan fungera somsammanbindningsstråk mot både växande och helt nyamarknader.Detta befolkningsunderlag ger bra förutsättning förbåde interregional och regional snabbtågstrafik. Banverkethar med samma utvärderingsmetoder som för andra projekti övriga landet kommit fram till attBottniabanan/Ostkustbanan är det tredje tyngstapersontrafikstråket på järnväg i . har järnvägenen nästan obefintlig marknadsandel, --() jämfört --().Med Ostkustbanan/Bottniabanan utbyggd respektive enuppgraderad Södra stambana blir dessa andelar, enligtBanverkets prognosmodell, (--), respektive (--).Samtidigt uppnås viktiga dagspendlingsmöjligheter mellanvåra kustorter, industriorter och högskoleorter/länscentra.Härtill kommer det faktum att det nord--sydliga stråketgenom med förgreningar mot ochMalmö är tyngsta godstrafikstråk. Norrastambanan är emellertid kapacitetsöverbelastad, backig ochkrokig och når dessutom inte industrierna i kustorterna påett rationellt sätt. Dessa brister upphävs av utvärderingsmetoder för att beräkna desamhällsekonomiska effekterna är väl utvecklade påpersontransportsidan, men däremot inte pågodstrafiksidan. När relevanta beräkningsmodeller finnsframtagna kommer dessa att visa att Bottniabanan har ännuhögre samhällsekonomisk lönsamhet än vad Banverketredan påvisat.För att bedöma olika projekt och för att göra relevantajämförelser av dessa är det nödvändigt att Banverketsnarast utvecklar sina utvärderingsmetoder förgodstrafiken. Ett relevant beaktande av godstrafiken ärockså av stor betydelse för att den svenska industrin skallkunna vidmakthålla sin konkurrenskraft.Från samhällsekonomisk utgångspunkt blir motiven attbygga Bottniabanan ytterligare förstärkta vidlågkonjunktur. Järnvägsbyggande ger liksom vägbyggandevid lågkonjunktur betydligt förbättrat resursutnyttjandeinom landet utan att handelsbalansen ansträngs, beroendepå att merparten av de resurser som erfordras finns lokalt iregionen och i övrigt till huvuddel inom landet. Samtidigtger infrastrukturbyggandet förutsättningar för ökadkonkurrenskraft, vilket främst blir märkbart närkonjunkturerna förbättras.UtredarenI propositionen på sidan 89 föreslås att ''en särskildutredare för den vidare utbyggnaden av Bottniabanannorrut längs bör utses inom en näraframtid.'' Denna utredare skall dels föra en dialog medberörda kommuner och andra intressenter, dels studeraförutsättningarna för en elektrifiering av tillMellansel. Det anges också att förutsättningarna för ettregionalt trafikansvar skall anges.Det är rimligt att regionen deltar i färdigställandet avBottniabanan på liknande villkor som förekommit vidandra projekt av denna karaktär. Som jämförande exempelkan nämnas Ostkustbanan, ochMälardalsbanan. Det regionala trafikansvar som omtalas ipropositionen måste därför innebära att de förhållandensom gäller för de andra projekten också skall gälla förBottniabanan. Eftersom propositionen, på vissa håll i denallmänna debatten, har tolkats som att särskilda villkorskulle gälla för Bottniabanan bör detta förtydligas iutskottets och beslut.För att skyndsamt skapa klarhet för den kommunalaplaneringen, för industrierna längs sträckan och för attskapa ett beslutsunderlag som innebär att Bottniabanan kanbyggas så snart pengar tilldelas i ett regeringsbeslut börutredaren tillsättas och ges i uppdrag att arbetaskyndsamt. En förprojektering av banan bör exempelviskunna ske under innevarande lågkonjunktur och därmedmedföra att annars arbetslösa projektörer får arbete.Etapp 1Propositionens skrivning kan uppfattas som att förstaetappen av Bottniabanan inte kan påbörjas innanOstkustbanan är helt upprustad till snabbtågsstandard. Ensådan tidsmässig låsning skulle vara olycklig. Lämpligtidpunkt för att påbörja den första etappen bör kunnabedömas av utredaren. Det är sedan upp till regeringen attbesluta när projektet kan påbörjas. I denna bedömning börarbetsmarknadssituationen och eventuella möjligheter atttidsmässigt omprioritera medel inom planeringsramenkunna vägas in. Utredaren bör kunna få i uppdrag attbedöma om det finns samhällsekonomiskt motiverade skälatt forcera utbyggnaden av Bottniabanan, exempelvis medhänsyn till godstransporternas strategiska betydelse förSverige och de kapacitetsproblem som finns på Norrastambanan.En mycket angelägen etapp av Bottniabanan är sträckanÖrnsköldsvik--, vilken innebär enjärnvägsanslutning till en av största kombinerademassa- och pappersfabriker. Utan järnvägsspår har fabrikeni inte så rationella intransporter av råvara ochuttransporter av färdigvaror som vore önskvärt.Intransporterna sker nu med lastbil och uttransporterna ihuvudsak med sjöfart. Med tåganknytning skulle väsentligadelar av de längre intransporterna av massaved kunna skemed tåg. Dessutom skulle väsentliga delar avuttransporterna kunna ske med tåg. Den höjning avförädlingsgraden, som är nödvändig för konkurrenskraften,innebär höjda krav för uttransporterna. Papper avhögförädlade kvaliteter är exempel på en varugrupp vällämpad att frakta på järnväg. MoDo:s fabrik i stårinför viktiga beslut kring framtidsinvesteringar för högreförädlingsgrader och för sin framtida transportstrategi. Påvilket sätt detta påverkar Bottniabanans etappindelning ochutbyggnadstakt bör övervägas av utredaren.Den utredare som tillsätts bör, mot bakgrund avovanstående, få fria händer att föreslå en lämpligetappindelning för att uppnå den optimalasamhällsekonomiska effekten och den mest praktiskalösningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av att utvecklaBanverkets utvärderingsmetoder för beräkning avgodstrafikens samhällsekonomiska effekter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det regionala trafikansvaretför Bottniabanan bör utformas på liknande villkor som förövriga likvärdiga järnvägsprojekt i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredarens uppdrag att frånsamhällsekonomisk utgångspunkt ge förslag tillutbyggnadstakt och tidsmässig prioritering avBottniabanans ingående etapper.