ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub29 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Det finns ca 11 800 barn och ungdomar som inte kangå i grundskola och gymnasieskola därför att de är psykisktutvecklingsstörda. Dessa elever går i särskolan.I nuvarande timplaner för särskolan har praktiskarbetslivsorientering ingen avsatt tid, utan bedrivs på tidsom finns för andra ämnen. För eleverna i särskolan utgördenna tid 36 veckors praktiskarbetslivsorientering, huvudsakligen förlagd tillårskurserna 9 och 10.I regeringens proposition 1992/93:220 finns inte hellernågon särskild tid avsatt för arbetslivsorientering. Däremotuttrycks det tydligt att rektorn har ett ansvar för att elevernafå konkreta erfarenheter av betydelse för deras val avfortsatt utbildning och yrkesinriktning. Tyvärr nämns intedetta bland målen för elever i grundsärskolan, vilket ärbeklagligt.De elever som går i grundsärskolan har pga sitthandikapp ett oerhört stort behov av att få kunskap ocherfarenhet av vad det innebär att vara ute i arbetslivet.Kunskapen om olika yrken och arbetsmiljöer ärgrundläggande för att eleverna skall kunna klara sig ivuxenlivet.Det är vidare viktigt att de genom skolan får kunskapoch erfarenhet av olika utbildningar efter grundsärskolan.Skolan har också en uppgift när det gäller att göra elevernamedvetna om sina egna intressen och möjligheter tillfortsatta studier och yrkesutbildning.Därför bör eleverna på grundsärskolan genom praktik fåkunskap och träning i att arbeta utanför skolan efter egenförmåga.För att tydligt markera vikten av dessa inslag iundervisningen för de elever som går i grundsärskolanföreslår jag att dessa skrivs in bland de mål som eleven skalluppnå efter genomgången grundsärskola. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundsärskolan.
mot · GH02Ub34 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan I vårt samhälle har vi upplevt huräven till synes vanliga ungdomar gjort sig skyldiga tillvåldshandlingar, som ibland slutat med dråp eller mord.Det har blivit allt vanligare att bära kniv och det verkar varaallt lättare att ta till kniven eller andra våldsredskap utanstörre provokation. De som utsatts för våldet har oftaliksom förövarna varit unga människor.Vi har också sett hur invandrarfientlighet ochfrämlingshat tagit sig allt grövre uttryck och ibland lett tillsvåra övergrepp, som slutat med offretsdöd.Det finns ett uttalat behov av att ge de unga en skärptmedvetenhet om varje människas unika och oskattbaravärde. Skolan måste under alla 12 skolåren klart stå förmänniskolivets okränkbarhet och allas lika värde.De normer som skolan skall bygga på har i propositionenuttryckts på ett förnämligt sätt (s. 18 ff). Vi anser det dockangeläget att formuleringarna ''människolivetsokränkbarhet'' och ''allas lika värde'' finns med iläroplanstexten när normerna i skolans värdegrund skallklargöras. Dessa båda uttryck återfinns såväl i de nyadirektiven till (Dir. 1991:117) som iLäroplanskommitténs förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om formuleringarna om skolansvärdegrund i läroplanerna.
mot · GH02Ub35 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan har jag mött såväl lärare som elever,vilka ansett att förmedlat för lite kunskaper omsamerna och finlandssvenskarna.Den samiska minoriteten har i egenskap avursprungsbefolkning en unik ställning i . Samernastår för renskötselnäringen. och har en merän 600-årig gemensam historia som utgörfinlandssvenskarnas bakgrund. Den gemensamma historienär sannolikt bakgrunden till att ett stort antal finsktalandebor och verkar i . Både samernas,finlandssvenskarnas och den finska språkgruppensbakgrund bör bättre uppmärksammas i läroplanen ochskolans undervisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förstärkt ställning församernas och finlandssvenskarnas historia i grundskolansläroplan.
mot · GH02Ub37 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux Propositionen ägnar stort utrymme åt organisatoriskafrågor och argumentation rörande en mer kursutformadutbildning. Vad gäller den gymnasiala utbildningensvärdegrund anges att det i allt större utsträckning iarbetslivet krävs djupare kunskaper genom att bl a deteuropeiska integrationsarbetet inletts. Vidare sägs attbredare och bättre språkkunskaper krävs även förkontakter med människor från andra länder.Detta är viktiga argument för att stärka kunskaperna omnordiska språk och samhällsförhållanden. Dock nämns inteNorden i sammanhanget eller svenska ungdomarskonkurrensmöjligheter på den gemensamma nordiskaarbetsmarknaden. Detta anser vi vara en brist. Vi anserdärför att det är angeläget för det nordiska samarbetetsframtid att de av antagnarekommendationerna 4/1993 aktivt följs upp. Likaså anservi att utöver en koppling till ovannämnda rekommendationäven en koppling till artikel 8 bör göras,dels i läroplanen och dels i kommande kursplaner. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i läroplan ochkursplaner.
mot · GH02Ub39 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux Utbildningen inom hushållsekonomi med kostkunskapminskar trots att behovet av utbildning inom området ökar.Inte minst statistik från kronofogdemyndigheten visaratt antalet privatpersoner som har betalningssvårigheterökar.Den som har förmåga att utnyttja sina resurser ochhushålla med sina tillgångar bidrar till att öka standardenbåde i det egna hushållet och i samhället. Den som kan görasina konsumtionsval utifrån egna medvetna behov,önskningar och förvärvade kunskaper bidrar till attproduktion och näringsliv utvecklas positivt.Vi vet också att den nuvarande folkkosten är enbidragande orsak till flera av våra folksjukdomar.Att sambanden mellan kost och hälsa är stora är väl käntidag. Många människor känner också till sambanden mellanolika kostfaktorer och sitt eget hälsotillstånd.Men teoretiska kunskaper räcker inte för att riktigt ta åtsig detta förhållande. Att utföra en handling, till exempelatt tillaga en näringsriktig måltid, är enligt många forskaredet bästa sättet att åstadkomma beteende- ochattitydförändringar.I förslaget till ny läroplan för ingår ämnethemkunskap som en del i de praktiskt-estetiska ämnena.Det är utmärkt.För att kontinuiteten i utbildningen skall råda fullt ut bördet i gymnasieskolans läroplan klart framgå att möjlighetertill en uppföljd och fördjupad kunskap skall kunna nås äveninom hemkunskapens ämnesområden. I detta sammanhangbör regeringen tydligare formulera avsnittet om kunskap.Helt enkelt: vilken omfattning och vilka mål skall gälla förvardagskunskaper?Kunskap och kompetens behövs i hem- ochhushållskunskap och hushålls- och konsumentekonomi delsför varje enskild individ i vardagssituationen och dels sommer specifik behörighet inför en yrkesutbildning.Därför är det angeläget att tydligare än i förslaget till dennya läroplanen för gymnasieskolan betona vikten av attmöjligheter ges att sätta samman utbildning med klararedefinierad yrkesinriktning också vad gäller ämnen medovan nämnda innehåll.Det moderna samhället ställer stora krav på bådekvinnors och mäns kunnande om ekonomi, kost och hälsa iteori och praktik. För individen blir grundläggandekunskaper inom dessa områden allt viktigare. För familjenär färdigheter att planera ekonomi och inköp och att utföravardagslivets varierande arbetsuppgifter en stor tillgång.Också inom många vidareutbildningar ochverksamheter är kunskaper inom hushållsekonomi en stortillgång. Sådana utbildningar och verksamheter kan varaundervisning, vård, rådgivning, forskning,produktutveckling, marknadsföring,storhushållsadministration och opinionsbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av utbildning ihushållsekonomi med kostkunskap,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att klart betonakontinuiteten i denna utbildning mellan ochgymnasieskolan och vidare till högskolan.
mot · GH02Ub4 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny lärplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Hemkunskap är det enda praktisk-estetiska ämnet igrundskolan som ej förekommer i nya gymnasieskolan.Därav följer att ämnet behöver ett stort utrymme igrundskolan. Tyvärr har inte i propositionen tagits hänsyntill detta förhållande, trots att syftet med hemkunskap sägsvara ''att ge praktiska och teoretiska kunskaper av betydelseför hälsa och resurshushållning. Undervisningen skautveckla elevernas förmåga att analysera och lösa praktiskaproblem samt grundlägga en vana att reflektera över vilkakonsekvenser vardagliga handlingar får för hälsa, ekonomioch miljö. ''I propositionen föreslås att de praktisk-estetiska ämnenafår dela på en gemensam tidsram om 1 320 timmar.Propositionen innehåller också sex exempel på hur enfördelning ämnena emellan kan se ut. I fyra av exemplenhar hemkunskapen endast tilldelats ! Däremothar slöjd, musik och bild vardera erhållit cirka tre gångerså många timmar och idrott och hälsa drygt fem gånger flertimmar. Betänker man dessutom att gymnasieskolaninrymmer slöjd, musik, bild och idrott och hälsa somsärskilda kärnämnen ter sig timtilldelningen i hemkunskapi än märkligare.Vi anser att det är en ofrånkomlig uppgift för denobligatoriska skolan att stärka barn och ungdom somkonsumenter och lägga grunden för en stärktkonsumentroll som vuxen. Eleverna i måste fålära sig välja en konsumtion som tar hänsyn både till miljönoch de egna resurserna och pengar. Enligt gjordundersökning 1990 använde vuxna personer i för inköp och närmare femton timmarför att arbeta, vårda och underhålla inköpta varor.Vi har inte funnit i propositionen att t ex slöjdämnet haren högre måluppfyllelse än hemkunskapsämnet. Enutjämning av timtiden mellan de praktisk-estetiska ämnenaär enligt vår mening ett rimligt krav där hemkunskapsämnetinte erhåller mindre timtid . Skälen härför harangetts ovan, dels att ämnet endast finns i ochdels de allt större krav som ställs i rollen som konsument.Viktigt i sammanhanget är att undervisningen kan bedrivasi sammanhängande arbetspass så att de praktiskafärdigheterna kan tränas. Miljöfrågorna blir alltmercentrala och avreglering, internationella marknader ochökad konkurrens gör behovet av kunskaper än tydligare.Enligt vår mening bör uttala att de praktisk-estetiska ämnena sinsemellan görs jämbördiga så atthemkunskapsämnet garanteras ett med övriga ämnen inomgruppen likvärdigt timantal och under inga förhållandenmindre timtid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett för hemkunskapsämnetlikvärdigt timantal som för övriga inom gruppen ingåendeämnen i den nya timplanen för och under ingaförhållanden mindre tid än .
mot · GH02Ub40 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux Det internationella perspektivet i läroplanernaPropositionerna är i vissa avsnitt mycket tydliga när detgäller det internationella perspektivet och undervisningenom de stora globala frågorna. Man slår bl.a. fast att tillutgångspunkt för läroplaner och kursplaner hör ett antalgrunddokument som undertecknat i internationellafördrag och konventioner. Dessa är FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna, ,Rekommendationen om utbildning för internationellförståelse samt Deklarationen om undervisning imiljöfrågor.Redan i direktiven till pekaderegeringen på att all undervisning skall präglas av treperspektiv. Det etiska, det internationella ochmiljöperspektivet.Så långt är regeringens propositioner tydliga och visar vill markera de globala frågornas betydelse och attskolans arbete för internationell förståelse är viktig ochmåste intensifieras.Vårt beroende av vår närmaste omvärld är föredömligtklart och tydligt redovisat och exemplifierat.Frågor kring skolans internationalisering finnsvisserligen närmre berörda i betänkandet Svensk skola ivärlden (SOU 1992/93) och i propositionen om skolansinternationalisering (proposition 1992/93:158), men jaganser att läroplanerna också måste innehålla enövergripande beskrivning av det internationella perspektivsom omfattar såväl som starkautvecklingsområden som t.ex. och vårtömsesidiga beroende för en fortsatt gemensam existens. Föratt skolan skall kunna ge eleverna en beredskap att förståoch tolka vad som händer krävs en vid omvärldskunskap.Internationellt samarbete, svensk u-landspolitik, ländernasömsesidiga beroende av varandra, befolknings-,konsumtionsoch miljöutvecklingen i ett globalt perspektivär exempel på viktiga delar av denna internationaliseradeundervisning.Sammanfattningsvis anser jag att skrivningarna ipropositionen när det gäller internationaliseringen är braoch genomtänkta men att de också borde inbegripaländer/världsdelar utanför gränser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attläroplanerna i definitionerna av det internationellaperspektivet bör inbegripa ett globalt synsätt.
mot · GH02Ub41 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux Det nordiska samarbetet har under efterkrigstidenutvecklats. I många delar kan dock samarbetet bådeförbättras och fördjupas. Det är speciellt viktigt att detuppväxande släktet får förståelse och kunskaper om våragrannländers historia, samhällsliv med mera. Detta måstetillgodoses i skolans läroplaner. Undersökningen visar attmycket återstår att göra vad gäller att förstärka ochfördjupa det nordiska ämnesstoffet och den nordiskadimensionen i läroplaner och läroböcker. Särskilt viktigt ärdetta i ämnena historia och samhällskunskap.I propositionen betonas värdet av det nordiskaperspektivet i undervisningen. Detta är av ett stort värdeoch ett stort steg mot att våra elever får en djupare insikti nordiska förhållanden. Det är nu mycket viktigt att dettaförverkligas i de läroplaner, som skall antaga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i läroplanerna förstärka detnordiska inslaget.
mot · GH02Ub42 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux En god grundutbildning ger avstamp för livslångtlärande. Genom gymnasieutbildning och kommunalvuxenutbildning får eleverna möjlighet att förkovra sig medsikte på kommande studier eller yrkesutövning. Oavsettvilken yrkeskarriär man väljer kommer behoven avkompletterande eller kompetenshöjande utbildning attgöra sig mer gällande på grund av strukturförändringar.Tillgång till kvalificerad utbildning får inte göras avhängigtav bostadsort, sociala och ekonomiska förhållanden. Dettaförutsätter en decentraliserad utbildningsstruktur. Denkommunala vuxenutbildningen är en av hörnpelarna ochmåste garanteras. Studieförbundens förutsättningar ochmöjligheter i ett decentraliserat utbildningssystem måsteutvecklas och stärkas.I begreppet livslångt lärande ingår att människor harmöjlighet till återkommande utbildning. Möjlighet tillåterkommande utbildning är en förutsättning för attutjämna utbildningsklyftor som finns och som kommer attgöra sig gällande framöver. I ett samhälle där kunskapomsätts i allt snabbare takt kommer möjligheten att få ta delav kompetenshöjande eller kompletterande utbildning attvara en av de större uppgifterna inom utbildningspolitiken.Centern har i fått gehör för detta. Ökadesatsningar på det tredje gymnasieåret genomförs.Ytterligare medel satsas för att erbjuda ungdomarpåbyggnadsutbildningar. Extra satsningar inomfolkbildningsområdet har tillkommit.Läroplan för gymnasieskolanI all huvudsak finner jag förslagen väl avvägda och väl iöversstämmande med utbildningspolitiska profiloch ser med tillfredsställelse på att utvecklingen mot en merkursutformad gymnasieskola påskyndas. Jag känner migdock föranledd att konkretisera några enskilda förslagangående läroplan för gymnasieskolan.Jag vill påpeka vikten av att det finns ett ansvar för attmotverka social snedrekrytering både till gymnasieskolanoch annan utbildning. Likaså gäller det att motverkabegränsningar i studie- och yrkesval som beror påtraditionellt könsrolls- och statustänkande eller social ochkulturell bakgrund.Kursutformningen ställer ökade krav på studie- ochyrkesvägledning i den nya gymnasieskolan. För atttillgodose kvaliteten i denna vägledning är det viktigt attsyoverksamhet bedrivs av för ändamålet utbildad personal.Elever och föräldrar har ett välgrundat intresse att få tadel av den professionella vägledning som syokonsulentermedger. Därför är det även motiverat att det igymnasieskolan avsätts en minsta garanterad tid för studie-och yrkesvägledning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minsta garanterad tid för studie-och yrkesvägledning.
mot · GH02Ub45 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux I regeringens framlagda proposition1992/93:250 om ny läroplan för gymnasieskolan, komvux,gymnasiesärskolan och särvux tonas det globalaperspektivet ner jämfört med gällande läroplan.Som exempel kan nämnas att internationellaåtaganden i form av konventioner och rekommendationerinte föreslås ingå i den nya läroplanen. FN:s deklaration omde mänskliga rättigheterna, konventionen om barnetsrättigheter, rekommendationen om utbildning förinternationell förståelse, samarbete, fred, undervisning omde mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna,deklarationen och rekommendationerna om undervisning imiljöfrågor samt förundervisning om mänskliga rättigheter och demokrati(1993) föreslås således inte ingå i läroplanen. De skall inteens som bilaga få finnas med på en förteckning då de i såfall skulle få förordningskaraktär, vilket inte anses lämpligt.Att internationella konventioner ochrekommendationer som berör undervisningsområdet intetas med i läroplanen förefaller märkligt särskilt motbakgrund av att man i propositionen påpekar att läro- ochkursplaner har dessa överenskommelser som utgångspunktoch att de skall göras kända för dem som arbetar i skolan.I propositionen anges också att skolans undervisning bla skall präglas av internationalisering. Begreppetinternationalisering behandlas dock som om det inte längregäller i ett globalt perspektiv. I förslaget till läroplanbeskrivs enbart den europeiska dimensionen och de ungasframtida behov av kontakter med den industrialiseradevärlden. bistånds- och solidaritetspolitikbeträffande bland annat utvecklingsländerna nämns överhuvud taget inte. som nation avsätter förnärvarande av BNI i bistånd för att visapraktisk solidaritet med fattiga och utsatta folk i världen.Detta bör komma till uttryck i skolans värdegrund ochuppgifter.Undervisningen om tredje världen och de globalasambanden riskerar att fr o m minska betydligti gymnasieskolan. En minskad undervisning om tredjevärlden och det globala perspektivet kan leda till ettminskat intresse och en minskad förståelse för bistånds- ochsolidaritetsfrågor.I den nu gällande läroplanen anges att ''skolan måstegöra aktiva insatser för att eleverna skall förståutvecklingsländernas problem och vårt beroende av dessaländer.'' Den grundtesen saknas helt i den rubriceradepropositionen. Sammanfattningsvis innebär propositionensförslag till läroplan jämfört med den nuvarande enbetydande nedtoning av de globala frågorna ochsolidaritetsaspekten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att betoningen av deglobala frågorna får samma utrymme som tidigare i den nuföreslagna läroplanen för gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att långa tradition avsolidaritet och bistånd med tredje världen bör komma tilluttryck i den nu föreslagna läroplanen.
mot · GH02Ub46 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux I vårt samhälle har vi upplevt huräven till synes vanliga ungdomar gjort sig skyldiga tillvåldshandlingar, som ibland slutat med dråp eller mord.Det har blivit allt vanligare att bära kniv och det verkar varaallt lättare att ta till kniven eller andra våldsredskap utanstörre provokation. De som utsatts för våldet har oftaliksom förövarna varit unga människor.Vi har också sett hur invandrarfientlighet ochfrämlingshat tagit sig allt grövre uttryck och ibland lett tillsvåra övergrepp, som slutat med offretsdöd.Det finns ett uttalat behov av att ge de unga en skärptmedvetenhet om varje människas unika och oskattbaravärde. Skolan måste under alla 12 skolåren klart stå förmänniskolivets okränkbarhet och allas lika värde.De normer som skolan skall bygga på har i propositionenuttryckts på ett förnämligt sätt (s. 20 ff). Vi anser det dockangeläget att formuleringarna ''människolivetsokränkbarhet'' och ''allas lika värde'' finns med iläroplanstexten när normerna i skolans värdegrund skallklargöras. Dessa båda uttryck återfinns såväl i de nyadirektiven till (dir. 1991:117) som iLäroplanskommitténs förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om formuleringarna om skolansvärdegrund i läroplanerna.
mot · GH02Ub5 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Skolan har en central roll i att förmedla den folkligaförankringen och känslan av ett gemensamt nordisktkulturarv. I proposition 1992/93:220 betonas värdet av detnordiska perspektivet i undervisningen. Vi saknar dock enhänvisning till den rekommendation som antogs avNordiska Rådets session i angående den nordiskadimensionen i läroplanerna. Bl a sägs i rekommendationen''att få till stånd ett samarbete mellan relevanta insatser isyfte att förstärka och fördjupa det nordiska stoffet och dennordiska dimensionen i läroplaner och läroböcker medsärskild hänsyn till ämnena historia och samhällskunskap''.I artikel 8 har samtliga nordiskaländer förbundit sig att tillgodose att undervisning omspråk, kultur och allmänna samhällsförhållanden i övriganordiska länder, inbegripet , och ,ska ske i lämplig omfattning.Formuleringarna i propositionen vad gäller ämnetSamhällskunskap i ger inga indikationer på attdet kommande kursplanearbetet kommer att beakta detnordiska perspektivet så som det utformats iHelsingforsavtalet och i den rekommendation somNordiska Rådet antog i . Vi anser att riksdagenbör ge regeringen i uppdrag att i kommande kursplanerbeakta ovannämnda avtal och rekommendation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i läroplan ochkursplaner.