mot · GH02Fi10 · 1993-11-09 00:00:00 — Vi säger däremot nej tillregeringens förslag att slopagrundavdraget i den statliga taxeringen för personer medinkomster över brytpunkten.Totalt innebär dessa förslag att fondens intäkter redannästa år ökar med på helårsnivå.Viktigast är emellertid att belastningen på fonden minskargenom att den ekonomiska politiken läggs om för attstimulera tillväxt och nya jobb.8. En politik för sunda statsfinanserRegeringen har förlorat kontrollen över statsbudgetensutveckling. Det framgår inte minst av regeringens mångaprognosmissar för budgetunderskottet.Vi har tidigare pekat på att regeringen inte har förståttde grundläggande orsakssambanden i ekonomin, som ledertill underminerade statsfinanser:Den låga efterfrågan i ekonomin leder till vikandeproduktion. Det i sin tur innebär att arbetslösheten ökar,vilket leder till stora underskott i de offentliga finanserna.De växande underskotten finansieras genom lån, som göratt statsskulden växer. Statsskuldräntorna ökar och trängerut andra betydligt mer angelägna utgifter ur statsbudgeten.Räntorna förblir höga, vilket leder till än lägre efterfrågani ekonomin.Sverige måste ta sig ur detta destruktiva ochsjälvförstärkande förlopp. Det kan bara ske genom enomläggning av den ekonomiska politiken som i det kortaperspektivet stimulerar den inhemska efterfrågan ochdärmed minskar arbetslösheten. Men det räcker inte. var entydig på dennapunkt:För att en sådan stimulerande politik i det kortaperspektivet ska fungera och bli trovärdig måste det blibalans i de offentliga finanserna. En sådan balansåstadkoms med de inkomster som följer av ökadsysselsättning. Det krävs också utgiftsminskningar, avgifteroch skatter. Kravet på trovärdighet måste gälla bådebesparingarnas storlek och innehåll. En bred majoritet fören sådan politik kan bana väg för lägre ränta, vilket är detsärklassigt bästa sättet att stimulera investeringarna.I vårt budgetalternativ presenterade vi en politikmed denna inriktning. Vi förordade en politik somkortfristigt syftade till att stimulera ekonomin ochsom långsiktigt innebar en sanering av statens budgetgenom såväl inkomstförstärkningar somutgiftsnedskärningar.I juni avslog regeringspartierna tillsammans med Nydemokrati våra förslag. avvisade såväl förslagenavseende kortsiktiga stimulanser som förslagen tilllångsiktiga inkomstförstärkningar och besparingar.Sedan i våras har den inhemska ekonomin ytterligareförsämrats. Det motiverar delvis nya stimulansåtgärder.Samtidigt har försämringen av statens finanser fortsatt. Detskärper betydelsen av en långsiktig politik för att stärkastatens finanser.Vårt program för sunda statsfinanser som presenteradesi våras ligger fast. Huvuddragen i det programmet ärföljande:-- Minskad arbetslöshet leder till förbättradestatsfinanser.För varje person som går över från a-kassa till ett arbetei näringslivet förstärks statens finanser med inte mindre än180 . En halvering av arbetslösheten (inklusiveåtgärder) innebär därför en direkt förstärkning av deoffentliga finanserna.Ingen enskild åtgärd för att minska statsutgifterna ärviktigare än att bekämpa arbetslösheten och satsa på aktivai stället för passiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.-- Enhetliga ersättningsnivåer isocialförsäkringssystemen.Det är inte rimligt att nivåerna isocialförsäkringssystemen varierar så kraftigt som de gör . Regeringens politik har bidragit till att ge splittradeoch godtyckliga nivåer för olika försäkringar.En samlad bedömning bör göras avsocialförsäkringssystemen. Vi är positiva till att pröva merenhetliga nivåer i socialförsäkringen. Vi vill därför attriksdagen hos regeringen begär en samlad redovisning avåtgärder som vidtagits eller planerats inomsocialförsäkringen och hur dessa uppfyller kravet pårationalitet och trygghet för individen.-- Ny finansiering av sjukförsäkringen.Den grundläggande principen för finansieringen avsjukförsäkringen bör vara att den enskilde betalar enegenavgift till ett obligatoriskt försäkringssystem. Ett förstasteg på den vägen togs när en egenavgiftpå infördes för att finansiera sjukförsäkringen.Vi vill nu gå vidare och fullt ut finansiera försäkringenmed egenavgifter. Uttaget skall vara relaterat tillinkomsten, men oberoende av hälsorisker för den enskilde.Den nya finansieringen bör byggas upp på5--. Takten bör anpassas så att vi får optimal effekt påsåväl ekonomisk tillväxt som på statsfinanser. Avgiften börutformas på ett fördelningspolitiskt godtagbart sätt.-- Ny finansiering av a-kassan.Den grundläggande principen bör vara att produktioneni allt väsentligt skall bära kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen och för de aktiva åtgärderna iform av arbetsgivaravgifter.Arbetsmarknadsfonden bör finansiera bådeförsäkringen och de aktiva åtgärderna. Det betyder attutgifterna för arbetsmarknadsutbildning, rehabilitering,stöd till arbetshandikappade m.m. i fortsättningen lyfts överfrån statsbudgeten till arbetsmarknadsfonden.Arbetsmarknadsfonden bör finansieras med dearbetsgivaravgifter som gått till sjukförsäkringen.-- Nej till orättvisa skattehöjningar på kapital ochåterupprätta skattereformen.Vi vill säkerställa välfärdens finansiering och förbättraekonomins funktionssätt genom att återupprättaskattereformens grundläggande principer: likvärdigbeskattning av arbete och kapital, breda skattebaser,likformiga skatter och låga skattesatser.Riksdagen bör ge regeringen tillkänna att skattepolitiken skall utformas så att det skapas enlikformig beskattning mellan arbete och kapital.Regeringen presenterar ett förslag till storalättnader i aktiebeskattningen. För det första slopas skattenpå aktieutdelningar och för det andra halveras skatten påaktievinster. Vi avvisar med skärpa dessa skattesänkningar.De leder inte bara till stora och stötande orättvisor utaninnebär också avsteg från bärande principer iskattereformen, som t.ex. principen om en likformig skattpå både arbete och kapital. Vi gör också bedömningen attdenna omläggning av kapitalbeskattningen inte kommer attfå några positiva effekter på näringslivets investeringsvilja.Frågan om egenföretagarnas skattesituation fick inte entillfredsställande lösning genom skattereformen. Vi anserdet viktigt att beskattningen av denna företagsformjämställs med skattevillkoren för övriga företagsformer ochär därför positiva till det förslag med denna inriktning somregeringen också presenterar . Vår närmarebedömning av förslagen till ändrad aktiebeskattning ochbeskattning av egenföretagarna kommer vi närmare attutveckla i en särskild motion.-- Skatteindrivning och bekämpning av ekonomiskbrottslighet.Vi vill kraftigt förstärka skatterevisionen och ökainsatserna för kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Kostnaderna för skatterevisionen bör täckas genomavgifter, som tas ut av de företag som blir föremål förrevision och som inte följt spelreglerna.-- Minska statsutgifterna.Vi vill söka breda parlamentariska majoriteter för attlångsiktigt minska statsutgifterna. Det bör bland annat gällaförsvaret, jordbruksstödet, administrationen ochflyktingmottagandet. Utöver dessa områden måste varjeanslag i statens budget granskas med största noggrannhet.En slapp budgetpolitik är för socialdemokratin något heltoacceptabelt.-- Nej till ökade statsutgifter.I rådande ekonomiskt läge är det oförsvarligt att ökastatsutgifterna på det sätt som sker då regeringen inför ettvårdnadsbidrag. Den åtgärden bevisar att regeringenfullständigt har kapitulerat i budgetpolitiken.Dessvärre är det inte första gången som detta sker dåSverige har en borgerlig regering. Kittet som håller ihopborgerliga koalitionsregeringar är att varje parti förr ellersenare måste få just sin hjärtefråga expedierad -- alldelesoavsett om budgetunderskottet skenar. Regeringensslapphänthet i finanspolitiken återspeglar att det är val ommindre än ett år.9. Ett program mot arbetslösheten i 9.1 Hur ser det ut på den europeiska arbetsmarknaden?Arbetslösheten är sedan 15--detallvarligaste ekonomiska och sociala problemet i Europa.Problemet har förvärrats och det råder nu massarbetslösheti praktiskt taget vartenda land. Denna massarbetslöshet ärett uttryck för att tillgängliga resurser underutnyttjassamtidigt som det finns stora behov som inte tillgodoses.Av de arbetslösa är andelen långtidsarbetslösa i Europanu 60--, om man sätter gränsen vid sex månadersarbetslöshet. Utslagningen från arbetslivet är mycketomfattande. Detta har gjort att balanspunkten mellaninflation och arbetslöshet (den så kallade Nairu) har flyttatsallt högre upp.I slutet av 1980-talet, av tillväxt, kominte ner under en arbetslöshet på ,förrän inflationen började ta fart. Det antyder attarbetsmarknaden har gått i baklås i stora delar av Europa.Den höga och långvariga arbetslösheten har mycketallvarliga sociala, ekonomiska och kulturella effekter.Arbetslösheten är den viktigaste förklaringen tillunderskottet i de offentliga finanserna. Enbart utgifternaför ekonomiskt understöd till de arbetslösa uppgår till merän 100 miljarder ecu, dvs. mer än 1 000 miljarder kronor.Utsikterna framöver tyder på att håller på attfrysa fast i långtidsarbetslöshet.Detta är ohållbart. Det är nödvändigt att nu formuleraen ny ekonomisk politik, som kan avvärja de ekonomiska,sociala och politiska hot som en permanent arbetslöshetinnebär. En sådan ny politik måste baseras på en noggrannoch korrekt analys av orsakerna till den europeiskasysselsättningskrisen.9.2 Detta kan görasEuropas problem är djupt rotade och det finns ingensnabb och enkel lösning. Den ekonomiska, sociala ochpolitiska situationen är så svår att det inte räcker med enförsiktig svängning -- det behövs en kraftig gir.Under de senaste 30 åren har handeln mellan deeuropeiska länderna ökat kraftigt, medan varuhandeln medresten av världen legat kvar på en låg nivå, cirka 7 procentav BNP. Det är ett uttryck för att EG och Efta har varitframgångsrika i uppgiften att undanröja handelshinder ochåstadkomma ekonomisk integration. Även omexternhandeln är liten är det viktigt att upprätthålla ochstärka konkurrenskraften. Det gäller inte minst påvaruområden med hög förädlingsgrad och högtteknikinnehåll, dvs arbetsuppgifter som kräver högkompetens och ett stort innehåll av forskning ochutveckling.Det finns större utrymme för gemensamma aktioner fören tillväxt och sysselsättning än många tycks tro. Mer än 90procent av alla investeringar och konsumtion täcks avproduktion inom . Detta visar att de gemensammamöjligheterna är mycket större än för varje land i sig.Den nya teknologin och den globala konkurrensenställer också nya krav. behöver en omfattandesatsning på människorna, en aktion för att utvecklakunnande och kompetens. Men det krävs även en satsningför att få de långtidsarbetslösa tillbaka i arbetslivet.En effektiv arbetsmarknadspolitik är som oljan imaskineriet, men den är inte någon motor i sig. Motorn ien marknadsekonomi är investeringar i den privata sektorn.Det är dags att stimulera efterfrågan så att det leder till nyainvesteringar och arbeten. För detta krävs en ny politik somger incitament till investeringar, både hos hushållen ochföretagen.Under resten av 1990-talet måste den nuvarandearbetslösheten i ner till hälften. Annars får vi inteden förbättring i de offentliga finanserna som behövs. Utansunda offentliga finanser kan vi inte behålla den europeiskamodellen med välfärd och social rättvisa.Det är nödvändigt att medverkar i denomläggning av den ekonomiska politiken som pågårinternationellt. bör därför uttryckligen uppdra åtregeringen att understödja initiativ i olika internationellaorganisationer, främst inom , som syftar till attstärka internationella insatser för tillväxt och bekämpaarbetslösheten. bör vara initiativtagare, och därförmåste den ekonomiska politiken i nu ha tillväxt ochsysselsättning som övergripande mål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken i proposition 1993/94:25,2. att godkänner de riktlinjer för denekonomiska politiken som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen ochRiksbanksfullmäktige till känna vad som i motionen anförtsom penningpolitiken,4. att i vad avser höjning av uttaget av vissapunktskatter för avslår regeringens förslag om andraskatter än tobaksskatten och dryckesskatten,5. att beslutar ge AP-fonden en utökad ram på10 miljarder kronor för aktieplacering i små och medelstoraföretag,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjukförsäkringen,7. att beslutar att mervärdesskatten undertiden --utgår med20 % av beskattningsvärdet, dock avbeskattningsvärdet för hotelltjänster och persontransportersamt på restaurangtjänster och sådana livsmedel somi dag har en mervärdesskatt på ,8. att beslutar att skattesatsen på fysiskapersoners och dödsbons kapitalinkomster skall vara 30 %även efter 1994,9. att beslutar att avkastningsskatten på privatapensionsförsäkringar skall vara ,10. att beslutar att det tidigare fattade beslutetatt införa ett individuellt pensionssparande utanförsäkringsinslag upphävs,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att iinternationella organ verkar pådrivande i arbetet att få tillstånd ett samarbete för tillväxt och arbete.