ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub628 · 1993-01-26 00:00:00 — har beslutat om att väsentligt utöka antaletstudenter vid de svenska universiteten och högskolorna.Detta betyder att antalet undervisningstimmar automatisktökar. Tyvärr syns effekten bli att denna kvantitetsökninginte åtföljs av motsvarande ökning av antalet lärare ochforskare. Resultatet blir att arbetsbördan ökar ochundervisningskvaliteten i motsvarande grad riskerar attminska.Vi riskerar att utbildningsnivån sjunker och vi får allt flerstudenter med allt sämre utbildningar. I förlängningenundergrävs rekryteringen av nya forskare och lärare, dåstudenternas utbildningskvalitet har försämrats. Allt dettablir en ond cirkel.Ett sätt att komma tillrätta med detta är att utöka antaletdoktorandtjänster. Ett sådant förfarande ger automatisktfler forskare samt en bättre och bredare forskning. Dettainnebär fler lärare vilket i sin tur betyder en högreutbildningskvalitet till ett större antal studerande.Därigenom breddas rekryteringsbasen för fler och merkvalificerade lärare och forskare. Detta leder till en godcirkel.Det räcker inte med att utöka antalet doktorandplatser,om dessa inte åtföljs av någon form av finansiering.Doktorandtjänsterna är viktiga då de som anställningar geren god social och finansiell trygghet.Tyvärr syns reglerna för doktorandtjänster vara alltförrigida. Det är svårt att få tjänstledighet och omöjligt att fåtjänsterna som halvtidstjänster. Detta sätter käppar i hjulenför t.ex. årstidsberoende forskare (ex biologer) ochstuderande med barn. Doktorandtjänsterna är viktiga föratt få fler kvinnor att engagera sig för forskning. Men meddagens regelverk som lägger hinder i vägen för mångakvinnor med små barn kommer rekryteringen tillforskarutbildningen inte att vara jämställd. Vi riskerar ensnedrekrytering där många kvinnor lämnas utanför.Doktorandtjänster är det bästa alternativet men det fordrasen översyn av regelverket.Doktorandtjänsterna är alldeles för få och självklartborde dessa erbjudas forskarstuderande från den dag depåbörjar sina forskarstudier. sker det en förskjutning påett eller . Forskarstuderande borde erbjudas entryggad finansiering. Resultatet och fullföljandet avforskningen skulle på ett avgörande sätt förbättras.Kvaliteten på forskningen samt kvaliteten på universitets-och högskoleutbildningen i skulle omdanas till detbättre. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fler kvinnor uppmuntras tillforskarutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler doktorandtjänster.
mot · GG02Ub629 · 1993-01-26 00:00:00 — Skogshögskolan i tillkom l977 genom enmedveten utlokalisering av den skogliga utbildningen. Detfanns en stark vilja och det förelåg ett intensivt arbete avregionala krafter både inom skogsindustrin och avkommuner för att få till stånd denna utbildning i norraSverige, där de tre basnäringarna gruv, skog och vattenkraftutgör basen för näringslivet.Skogshögskolan i tillhör organisatorisktLantbruksuniversitetet (SLU) i . En viss del avskogsforskningen finns fortfarande kvar i /Ultuna.Tyvärr har det funnits en dragkamp om resurser mellanUppsala och . Och är skogshögskolan i . På nytt verkar krafter inom SLU för att lägga nerskogsfakulteten i Umeå.Ett förslag har lagts om bl.a. en skogligkandidatutbildning med placering i . Detta förslagkommer att urholka den befintliga jägmästarutbildningen iUmeå. kom propåer från SLU om attlägga ner den nyinrättade skogsfakulteten i och flyttaverksamheten till . Såväl skogsnäring somlinjenämnd och även facket har varit starkt kritiska till denskogliga kandidatutbildningen i Ultuna.För närvarande går studenterna iGarpenberg och resten av tiden i . Ett undantag utgörett fåtal av de ca 60 studenterna som går påmarknadslinjen i . I finns även en annaninriktning för -- en ekonomisk gren. En mindregrupp läser då kursen vid i är det varken rimligt eller ekonomisktförsvarbart att urholka utbildningen i den norra regionen iUmeå.Den nu föreliggande utredningen föreslår attjägmästarutbildningen skall inledas med i ,omfatta i för att sedan avslutas medytterligare år i . En sådan utbildning kan inteförsvaras.Förslaget måste avvisas. Det finns många sakskäl somistället talar för en sammanhållen utbildning av jägmästaremed som utbildningsort.Med hänsyn till forskningens och grundutbildningenskvalitet samt den totala kostnaden för forskning, utbildningoch administration bör följande lösning ligga till grund fören framtida organisation av jägmästarutbildningen i Umeå:De resurser som skogsfakulteten i har bibehålls.Jägmästarutbildningen med nuvarande utformning ochomfattning fastställs. Egen rektor och styrelse inrättas.Vissa medel för administration utanordnas. Här börsamordning ske med administrationen vid UmeåUniversitet varvid betydande besparingar kan uppnås.Skogsfakulteten i , vilken ger det förstaåret inom jägmästarutbildningen, inordnas som filial tillskogshögskolan i anser jag att förslaget leder till enhög kvalitet i forskning och undervisning med rejältminskad byråkrati och därmed sänkta kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bevarande och ensammanhållen jägmästareutbildning i enligtskisserad modell.
mot · GG02Ub630 · 1993-01-26 00:00:00 — En av det moderna industri- och konsumtionssamhälletsvärsta avarter är en till synes meningslös förstörelselusta,företrädesvis bland unga människor.Den stöter vi på . Ingen kan undgå att märkaden. Det handlar om allt från infantilt klotter till allvarligamordbränder.Enligt , forskare vid sociologiskainstitutionen på , motsvarar dennavandalisering av alla anmälda brott.Uppklarningsgraden är så pass liten som . Sedan1950 har denna typ av brott ökat från 5 000 anmälda brotttill knappt 100 1990.Det är en oerhört dramatisk uppgång, och man måsteställa sig frågan vad denna beror på. Rör det sig helt enkeltom illvilliga personer, som saknar rationella motiv?Nej, säger , det är i ställetförändringarna i samhället och förändrade socialalivsvillkor som är förklaringen till den ökandevandaliseringen.Följdfrågan inställer sig genast: Vad är det i dessaförändringar som driver fram ett så destruktivt beteendehos våra ungdomar? För att få ett svar på den frågan räckerdet inte att i vaga ordalag tala om normupplösning ochbristande disciplin. Problemet är betydligt mera komplextän så. Sanningen är nog dessvärre att vi vet allt för litetom problemet, till stor del beroende på att det har förbisettsav forskningen.Samhällets insatser på detta område inskränker sig i stortsett till i och för sig välmenande men tämligen planlösaförebyggande insatser och till att spåra upp och på ett ellerannat sätt ta hand om s.k. värstingar.Nu är det , att vi också på allvar börjar studerasociala och psykologiska mekanismer bakom dentilltagande vandaliseringen. Det är en viktig uppgift för densamhällsoch beteendevetenskapliga forskningen.Om detta kräver nya friska pengar eller kan ske genomomdisponering av tillgängliga forskningsresurser undandrarsig mitt bedömande. Huvudsaken är att klart,tydligt och med stort eftertryck uttalar att forskningen omvandalisering måste ges resurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om vandalisering.
mot · GG02Ub633 · 1993-01-26 00:00:00 — Skoglig utbildning och skogsforskning i skogar ger landet stora exportinkomster,förutsättningar för arbete och för bosättning över helalandet. Av mycket stor betydelse är därför utbildning ochforskning på det skogliga området. Den geografiskafördelningen är dock mycket ojämn.I anslutning till tidigare riksdagsbehandling av motionerom skogsutbildning och skogsforskning (1991/92:Ubu17)säger ett enigt utbildningsutskott bl a. att ''Satsningarnahittills på är små jämfört med övriga landet''.Av utredningar från Skogsvetenskapliga fakulteten vidSveriges , dels ''Jägmästarutbildningeninför '', dels ''Skogliga grundläggandeutbildningars framtida resursbehov'', framgår att skogen ärav mycket stor betydelse för landet och att strukturen ärolika. av marken i ärprivatägd med en genomsnittsareal per brukningsenhet om35 hektar, medan förhållandet i är att mindre är privatägd och genomsnittsarealen perbrukningsenhet är . Småskaligheten är alltsåutmärkande för det sydsvenska skogsbruket.Staten och skogsnäringen bedriver sedan några årtillbaka en framgångsrik skogsforskning i Sydsverige.Kunskapen om sydsvensk skogsskötsel har ökat ochintressanta resultat kan förväntas inom en snar framtid.Forskningen är så placerad att den praktiska delen ärförlagd till , norr om , medan den teoretiska delenär förlagd till /Lund.Vi anser att det måste tillskapas något av ett skogligtutbildningscentrum i . Några pseudolösningarmed distansforskning respektive studiebesök underutbildningstiden löser inte skogligagrundforskningsbehov eller behov av grund- ochfortbildning.En sådan förläggning t ex till skulle ha mångasamverkansfördelar med Högskolan och den närbelägnaförsöksparken i . I finns ett 15-tal anställda,därav en professor och vetenskaplig ledare. Som vi ser detgäller det åstadkomma kraftfulla satsningar på utbildning,forskning och marknad för svenskt trä. I en allt hårdnandeinternationell konkurrens är det viktigt att trä ochträfiberbaserade produkter utvecklas och marknadsförs föratt stärka sin konkurrenskraft.SammanfattningRiksdagen bör ge regeringen i uppdrag att i sambandmed den forskningspolitiska propositionen 1993 övervägaplacering av ett skogligt i är att lokalisera detta centrum till Högskolan iVäxjö. Här finns närheten till den praktiska forskningen iAsa och här kan samutnyttjande ske t ex av lokaler, lärare,utrustning, tvärkontakter mellan olika utbildningslinjer ochforskningar, skoglig doktorandutbildning mm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sydsvensk skoglig utbildning ochforskning knuten till .
mot · GG02Ub634 · 1993-01-26 00:00:00 — Rehabiliteringslinje till Hälsohögskolan i i har utrettförutsättningarna för att inrätta en rehabiliteringslinje medinriktning på sjukgymnastik vid i länet.Rekryteringsbehovet av sjukgymnaster kartlades i det egnaoch i angränsande landsting (F, G, H, N, P, R, E). Det ärfortfarande stort och beräknas vara 450--500 sjukgymnasterfram till 1996. Detta gäller endast anställningsbehovet ilandstingsregi. Därtill kommer att ävenföretagshälsovården knuten till primärkommun ochnäringsliv påtalat den omfattande bristen på utbildadesjukgymnaster. Utredningen kom fram till att det vorebefogat att sätta igång en utbildning om 40 platser fr.o.m.1992/93.Länets socialdemokratiska riksdagsledamöter har vid tretidigare tillfällen motionerat om statsbidrag till denna linje.I statsverkspropositionen 91/92 förs ett allmänt resonemangom värdet av sjukgymnasternas insatser. Det heter där attsjukgymnaster minskar behovet av läkarinsatser. De spararpengar för samhället och den enskilde genomrehabiliterande insatser. Detta innebär minskat personligtlidande, tidigare återgång till arbetet, mindre beroende avsamhällets vård, hemtjänst m.m. Utbildningen föreslåsfördjupad och omfatta 120 poäng. Vi instämmer i dettaförslag och anser att väl kansvara uppemot denna nya förutsättning.Vi har med bestörtning konstaterat att statsbidrag inteheller nästa budgetår föreslås utgå så att det blir möjligt attinrätta en sjukgymnastlinje vid iJönköping. har vidtagit sålångtgående förberedelser som möjligt för att vara redo attstarta en sjukgymnastlinje. Karaktärsämnet sjukgymnastik är styrande förundervisningen i basämnena vilka läses parallellt medkaraktärsämnet. De fyra grundstenarna i utbildningen ärsjukgymnastik, naturvetenskapliga respektive medicinskabasvetenskaper, kommunikations- och beteendevetenskapsamt praktiskt tillämpad sjukgymnastik. Kursplanen finnsom än inte på den lägsta detaljeringsnivån. Mångakvalificerade lärare har uttalat sitt intresse. Tillgången påpraktikplatser har inventerats och befunnitstillfredsställande. Vad gäller praktiken ämnar man tillämpaen ny modell för landet där de studerande aktiveras mer.Samarbete har etablerats med omvårdnadsinstitutionen vidLinköpings Universitet, och TempelUniversity i . För forskningsanknytning avutbildningen är sörjt dels genom att bedriveroch finansierar egen forskning vid institutionen förbiomekanik och ortopedteknik t.ex. inom ergonomi,gångfunktionsstudier, belastningsstudier, etc., dels genomforskning och utvecklingsarbeten inom områdetrehabilitering som bedrivs vid Centrum förrehabiliteringsforskning som finansieras av länslandsting, och finns en ny modernt utrustad sjukgymnastisk avdelningvid i , vilken kommer att blicentralpunkt för den kliniska delen. Ambitionsnivån vidHälsohögskolan att bedriva undervisning är således hög.Antagningsnämnden har konstaterat att stor efterfrågan pådenna utbildning råder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att enrehabiliteringslinje innefattande 40 platser med inriktningmot sjukgymnastik med start /94 förläggstill Hälsohögskolan i .
mot · GG02Ub640 · 1993-01-26 00:00:00 — Vid föregående togs beslut om vissaförändringar av vårdutbildningar i syfte att bl.a. anpassaderas längd till motsvarande utbildningar inom EG-området. Här kom inte laboratorieassistentutbildningen attbehandlas. Om utbildningen ska kunna likställas medövriga utbildningar inom och krävs enförlängning av denna.Behovet av en förlängning avlaboratorieassistentutbildningen har diskuterats under långtid. Utbildningen är mycket krävande. Den innehålleromfattande naturvetenskapliga ämnesblock, och kraven påmedicinsk-teknisk kompetens är höga. Både blandyrkesverksamma, som i praktisk verksamhet konstateratbehoven av fördjupning, och bland de studerande harönskemål framförts om en förlängning av utbildningen.Utbildningen bör leda fram till yrkesexamen. Till dennabör sedan legitimation knytas. Det är av särskild betydelseför de laboratorieassistenter som efter utbildningen blirsysselsatta inom kliniskt-fysiologiskt laboratoriearbete ochinom blodserologisk verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förlängning avutbildningen för laboratorieassistenter.
mot · GG02Ub642 · 1993-01-26 00:00:00 — För en sund utveckling är varje näring beroende avunderstöd från ett väl fungerande och effektivt arbetandeforsknings- och utvecklingsarbete. Rennäringen utgör häringet undantag; tvärtom motiverar såväl rennäringenssärart som dess stora geografiska utbredning inom riketsärskilda forskningsinsatser. Viktiga forskningsuppgifterväntar vad gäller bland annat renhjordens sammansättning,slaktuttag, renbete, teknikutveckling ochsamhällsplanering. En ogynnsam utveckling inomrennäringen är till förfång för rennäringen som bas församisk kultur, för rennäringens egna utövare och förnäringsgrenar och enskilda utanför rennäringen som verkarinom renskötselområdet. Det gäller bland annatskogsbruket och jordbruket. Renforskning är en nationellangelägenhet av hög prioritet.Med tanke på rennäringens betydelse och dearbetsvillkor den lever under har de forskningsinsatser somhittills satts in varit mycket begränsade. Nettoeffekten avrätt genomförda bantningar inom Sverigeslantbruksuniversitet har kommit att bli att avsatta resurserär än mer begränsade. Det har länge varit ett önskemål attsammanföra resurser för renforskning till medrenforskningsstationer i både och Västerbottenför att därigenom komma ifrån de splittradearbetsförhållanden som rått pårenforskningens område. Utöver sitt läge inomrenskötselområdet och förhållandet att redan tvåuniversitet verkar i har lokaliseringen också framståttsom lämplig i ett samnordiskt perspektiv.Skog- och jordbruksforskningsrådet har huvudansvaretför samordningen av renforskningen. Rådet avser attfinansiera en professur i renforskning -- tjänsten är undertillsättande -- och överväger attstödja professuren med vissa basresurser. För rennäringenär det av avgörande betydelse att den omdaning ochreformering av renforskningen som pågår följs upp medkraftfullt finansiellt och institutionellt understöd. Det ärsåledes utomordentligt angelägetatt renforskningen gesrejäla finansiella resurser så att den beklagliga eftersläpningsom skett ifråga om forsknings- och utvecklingsarbete inomrennäringen snabbt kan hämtas in ochatt den sedan längeaviserade koncentrationen av renforskningsresurser tillUmeå genomförs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om renforskning.
mot · GG02Ub644 · 1993-01-26 00:00:00 — Inom gymnasieskolan finns ett hantverksprogram, somfångar upp de udda hantverksutbildningar som inte rymsinom ramen för andra program.Hantverkets Folkhögskola i drivs medFöretagarnas som huvudman, ochorganisationen är bärare av hantverkstraditionen i Sverige.Ur ett nordiskt perspektiv är det viktigt att samordna deudda hantverksyrken som inte har bärkraft ur nationelltperspektiv, men väl ur nordiskt. Vid i har två fyraåriga kurser i reparationoch byggande av stråkinstrument genomförts, med nordiskrekryteringsbas. Kurserna har varit mycket framgångsrikaoch bör permanentas. På samma sätt har en tvåårigbokbindarutbildning genomförts, också den med nordiskbas. Vidare pågår en treårig sadelmakarutbildning och entreårig piano-, reparations- och stämmarutbildning.Eftersom någon motsvarighet inte finns i gymnasiet ochdet är angeläget att få fram forskning ochutvecklingsresurser, torde det vara lämpligt att göra om deudda hantverksutbildningarna, vid , till högskoleutbildningar.Genom att på försök inrätta en Hantverkets Högskolaskulle bli unikt, och därigenom vara en motor i denordiska samarbetet för att behålla kompetens ochutveckling kring de smala hantverksyrkena.Regeringen har planer på att ombilda vissa högskoloroch universitet till stiftelsehögskolor. HantverketsHögskola skulle mycket väl kunna ingå i ett sådant försök.Förutom som huvudmanfinns flera viktiga komponenter när det gäller att etableraen Hantverkets Högskola i . , som har det nationella ansvaret förSveriges hantverksfrågor på uppdrag av , är en viktig länk i att kunna driva ensådan högskola. Dessutom finns det traditioner när detgäller hantverk i , och gamla kontakter finns ocksåmed , och . är medlem i Nordiska ochvid senaste mötet i , , förankradestanken med nordisk bas.Inom byggsektorn finns också behov av en mer praktiskteoretisk utbildning som mycket väl skulle kunna inrymmasi högskolan. har planer funnits på att etablerauniversitetskurser omkring timringskonsten, och där ärDalarna en bra lokaliseringsort.Allt detta skulle kunna inrymmas i enförsöksverksamhet med en Hantverkets Högskola iLeksand, vilket staten bör engagera sig i för att förverkliga.Det finns samarbetsmöjligheter med Högskolan iFalun--, och planer har funnits på en samverkanmellan Högskolorna i --och --Sandviken.Ur ett högskoleperspektiv är det därför angeläget attresurser avsätts högskolan, så att en Hantverkets högskolakan etableras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Hantverkets högskola.
mot · GG02Ub651 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska turistnäringen är en bransch som kanbetraktas som vinnare på att den svenska kronan har enflytande kurs och därmed i praktiken devalverats. Det blirbilligare för utländska besökare att resa till och i Sverige.Det innebär en chans, en möjlighet till nya arbetstillfällen ihotade och svaga regioner.Turistnäringen är arbetskraftsintensiv. Små ekonomiskainsatser ger många arbetstillfällen tillbaka.Turistnäringen har framtiden för sig. Trots oroligheter ivärlden är näringen internationellt sett på uppgång. Dennya svenska turistorganisationen har kommit igång bra ocharbetar på att skapa en god profil i länder som ur turistisksynpunkt är bra marknadsobjekt.Möjligheterna för turist- eller som den också kallas,besöksnäringen, finns till del på hemmaplan. En reflexion iallmänhet kan vara att bensinprishöjningen försvårarlångresandet inom landet, vilket slår mot landets etableradebesökscentra. Sänkta realinkomster för t ex arbetslösa kan också spela in. Till detta finns ocksåanledning att räkna med att landsting och kommuner snålarin på anslagen till besöksfrämjande åtgärder, vilket ärtveeggat.I avvaktan på att konjunkturen skall vända uppåt börsamhällsorgan och enskilda företrädare för branschenplanera för högre ambitionsnivåer för näringen. Ett särskiltansvar har här staten, inte minst därför att det är staten somgör de största vinsterna på turismen. Därför bör medel gåtillbaka till näringen genom ökad satsning på utbildninginom turistsektorn, vilket bedrives vid några avhögskolorna. Antalet professurer vid högskolorna i turismär ett par stycken, att jämföras med bortåt 100 professurerpå jordbruk/skogsområdet. Det är också viktigt attutbildare inom skolväsendet på turismens område håller siga jour med utvecklingen på olika nivåer inombesöksnäringen, så att en täckande utbildning ges.Samtidigt krävs vakenhet inför fördjupningsbehov frånyrkesgrupper med s k blandade funktioner. En sådanbetydelsefull grupp är guiderna.Jag har ovan berört turistnäringens betydelse sominkomstkälla för framförallt staten. Näringen omsätter iriket ca , varav hälften går in underverksamheter som hör till den egentliga turistnäringen.Sidoordnade kapitalrörelser i form av inköp avfritidsutrustning, båtar, husvagn, husbilar etc. tillkommer.Dessa uppgifter talar ytterligare för att näringen äromfattande, den är dynamisk, men som ibland fallet är iSverige, långt ifrån nyttjad på inneboende möjligheter. Jagbedömer att mycket av det som behövs för att driva påutvecklingen i rätt riktning, är kunskap och ökad insikt ibranschens möjligheter. Som förut noterats brister det iresurser inom delar av utbildningsväsendet som producerarturistisk utbildning. Det är en angelägen uppgift för riksdagoch regering att delegera vinståtergivande resurser till idetta fall högskolor och eljest till institutioner som bedriverseriös verksamhet på området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade insatser för attfrämja utbildning i ämnen som rör turistnäringen,företrädesvis vid högskolorna.
mot · GG02Ub653 · 1993-01-26 00:00:00 — Högre konstnärlig utbildning i står inför en spännande utveckling. Med bronöver kommer och att utgöra enenhet med mycket stora utvecklingsmöjligheter. Till enkraftfull region hör förutom en välutvecklad infrastruktur,en komplett högskola. /är detstörsta i norra , men har fortfarandebrister när det gäller den konstnärliga utbildningen.För närvarande finns både teaterhögskola ochmusikhögskola i . Det som saknas är en högreutbildning på bildkonstens och designens område. Detsenare är viktigt för näringsliv, möbelindustri, bygg- ochverkstadsindustri samt för glasbruken ochkeramiktillverkningen i Skåne.Frågan om en sydsvensk konsthögskola har diskuteratssedan 50-talet och är nu åter aktuell genom den statligakonsthögskoleutredningen. Det är nu hög tid att det fattasett beslut om att får en konsthögskola såatt en kvalitativ konstnärlig utbildning inte enbart förunnasStockholm, och . Medel kan successivtöverföras från , i första hand frånKonstfack. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre konstnärlig utbildning iSkåne.
mot · GG02Ub654 · 1993-01-26 00:00:00 — Kårobligatoriet vid universitet och högskolor ifrågasättsfrån många håll. Det är inte rimligt att studenter tvingas tillkollektivanslutning till kårorganisationerna och därvid tillatt företrädas av kårledningar de inte vill företrädas av.Det är däremot inte orimligt att studenterna solidarisktbidrar till vissa gemensamma nyttigheter, somstuderandehälsovård och gemensamma samlingslokaler.Sådana avgifter till gemensamma nyttigheter kan emellertidinsamlas och fördelas av universitetsledningarna utan attkollektivanslutningen till kårerna bibehålles. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kårobligatoriet.