ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub452 · 1993-01-26 00:00:00 — har tidigare beslutat att skallorganiseras med en central del i och enfältorganisation ute i landet. Enligt riksdagsbeslutet skallsamtliga tjänster i fältorganisationen inrättas medtidsbegränsade förordnanden för att ge möjlighet attständigt tillföra organisationen ny kompetens och aktuellaerfarenheter från utbildningsväsendet.Skolverkets fältorganisation omfattar ca 120personer fördelade på åtta fältregioner. Fältorganisationenskall enligt intentionerna vara en samlad och samordnadorganisation för utvärdering, uppföljning, tillsyn ochutveckling av skolan. Det för skolväsendet så viktigautvärderings- och utvecklingsarbetet kommer att i hög gradbli beroende av den verksamhet som skolverketsfältorganisation bedriver genom sin personal, de nyaundervisningsråden.Skolverkets fältorganisation har på oförklarligagrunder fått en sådan utformning att varje undervisningsrådi princip skall täcka all undervisning från grundskolanslågstadium till gymnasieskolans sista årskurs, om det ikommundistriktet finns gymnasieskola. Detta är inte enrealistisk tjänstekonstruktion. Det antal kommuner som ettenskilt undervisningsråd har inom sitt geografisktavgränsade arbetsområde, varierar men torde i medeltaluppgå till tre. I ett stort antal fall är dessutombefolkningstalet i de kommuner som ingår i ett sådantarbetsområde så lågt att det inte ger underlag för envariationsrik skolorganisation. Verksamheten där ger ettalltför begränsat erfarenhetsunderlag för att svara motsyftet med fältorganisationen. I de olika kommundistriktenupplevs vidare fältorganisationens strikta områdesindelninginom respektive region som en isolering i de förhållandenunder vilka de enskilda undervisningsråden arbetar.Det är angeläget att den nuvarande indelningen iarbetsområde för undervisningsråd omprövas på ettsådant sätt att den nämnda isoleringen upphör. Detta kanenklast ske genom att nuvarande områdesindelningupphävs och en samverkan inom respektive fältregionetableras vilket i sin tur möjliggör en viss specialisering.Samtidigt torde undervisningsrådens antal kunna minskasväsentligt. Det är också viktigt att man i samband medöversynen vidtar åtgärder för att efterkomma riksdagensbeslut om tidsbegränsad anställning för skolråd ochundervisningsråd. bör som förebildha den tidigare gymnasieinspektionen som framhållits somen lämplig modell i utbildningsutskottets betänkande1990/91:UbU4 Ansvaret för skolan (s. 50). Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avSkolverkets fältorganisation i syfte att bryta rådandeisolering i de förhållanden under vilka undervisningsrådenarbetar och åstadkomma en bredare samverkan inom resp.fältregion.
mot · GG02Ub453 · 1993-01-26 00:00:00 — Med den utformning rehabiliteringen för vuxna blindahar är det inte längre någon självklarhet att allpunktskriftsundervisning ska ses som enrehabiliteringsförmåga. Konsekvensen har blivit att vuxnasynskadade kan lära sig punktskrift som är detenda skriftspråk som finns för blinda. Ett sätt att fåpunktskriftsundervisningen att fungera är attlägga ett sådant ansvar på den kommunalavuxenutbildningen.Det är lika nödvändigt och viktigt för synskadade attkunna läsa och skriva punktskrift som det är för den som seratt kunna läsa och skriva. Det är ofta en förutsättning förannan undervisning eller möjlighet till att få ett arbete.Därför borde det vara en självklar uppgift förvuxenutbildningen att ta ansvar för att lära blinda personerpunktskrift.Skolverket bör ges i uppdrag att skapa förutsättningarför att punktskriftsundervisning för vuxna bedrivs inomramen för den grundläggande vuxenutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att utrederom punktskriftsundervisning för vuxna kan bedrivas inomramen för den grundläggande vuxenutbildningen enligt vadi motionen anförts om behovet för alla synskadade att få ettskriftspråk.
mot · GG02Ub456 · 1993-01-26 00:00:00 — Punktskriftsundervisning inom den grundläggande vuxenutbildningen Det saknas i stort sett reella möjligheter förvuxensynskadade att få lära sig punktskrift. De möjlighetersom står till buds är studiecirklar, SRF Rehab, AMI-S/syn,folkhögskolekurser och syncentralerna. Ingen av dessamöjligheter ger en ordentlig utbildning.Studiecirklarna finns långt ifrån överallt och de somfinns är för långsamma. SFR Rehabs kurser är för korta ochalltför få vuxensynskadade ges möjlighet att delta ikurserna. AMI-S/syn har inte längre ansvar förgrundrehabilitering. Folkhögskolekurserna har bara somambition att skapa intresse hos den enskilde att lära sigpunktskrift. Syncentralerna har otillräckliga resurser förundervisning i punktskrift.Konsekvensen har blivit att många vuxensynskadadeinte längre får lära sig punktskrift som är det endaskriftspråket för blinda. För att fåpunktskriftsundervisningen att fungera vore detlämpligt att också lägga ett ansvar på den kommunalavuxenutbildningen.Det är precis lika nödvändigt och viktigt för synskadadeatt kunna läsa punktskrift som för den som ser att kunnaläsa och skriva. Det är ofta en förutsättning för annanundervisning eller för möjligheten att få ett arbete. Därförborde det vara en självklar uppgift för vuxenutbildningenatt ta ansvar för punktskriftsundervisningen. börsnarast ges ett uppdrag att skapa förutsättningar för ensådan utbildning inom ramen för den grundläggandevuxenutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avpunktskriftsundervisning inom den grundläggandevuxenutbildningen.
mot · GG02Ub457 · 1993-01-26 00:00:00 — Skolbetyg i original på två språk När en svensk elev planerar att studera utomlands måstehon som första åtgärd översätta sina betyg. Det kostarpengar och tar tid. Dessutom kan hon aldrig vara helt säkerpå ett det blir korrekt.Jag menar att vi borde göra med betyg som med pass.Det finns väl ingen som haft en tanke på att den enskildeskulle ordna med översättning av passtexten själv. Sammaborde gälla skolbetyg.En godkänd översättning bör göras i regi av Skolverketoch är därmed officiellt accepterad. Den kan sedananvändas på alla typer av skolbetyg i original som utfärdasi Sverige.Det skulle innebära att varje svensk elev harsitt skolbetyg i original på två språk t ex svenska ochengelska.Jag är övertygad om att redan har godkändaöversättningar, och nya betygsblanketter ska ändåformgivas och tryckas inför ett nytt betygssystem.Merkostnaden bör därmed vara försumbar för landet, menden enskilde besparas möda och kostnader. Till det kommeratt ett originalbetyg är vida mer förtroendeingivande änöversatta kopior. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolbetyg i original på två språk.
mot · GG02Ub458 · 1993-01-26 00:00:00 — I de flesta länder har utbildningspolitiken under senareår hamnat i blickpunkten för den politiska debatten somaldrig . Skälet till detta är en allt mer spridd insikt omutbildningens stora betydelse för möjligheterna att nå andramål än utbildningspolitiska och framför allt det så tydligtpåvisade sambandet mellan standarden på ett landsutbildningsväsende och landets möjligheter att utveckla sittekonomiska välstånd.Utbildning och forskning utgör ett lands intellektuellainfrastruktur, utan vilken inget välstånd är möjligt.Utbildning och forskning är därtill samhällets kulturhärd.Sambandet mellan utbildning och ekonomisk tillväxt stärksav den teknologiska omvandlingen. Det som ofta kallasomvandlingen från industrisamhälle till kunskapssamhällesyftar inte på att industriproduktionen spelat ut sin roll;tvärtom kommer tillverkningsindustrin även attvara en bas för välstånd. I stället handlar det om enförändring av förutsättningar i den meningen att råvaroroch kapital får en relativt sett mindre betydelse, medanbetydelsen av människans egna tillgångar -- kunskap,forskning och kompetens -- relativt sett ökar.Insikten av utbildningens betydelse innebär också attökad uppmärksamhet måste riktas mot brister iutbildningsväsendets förmåga att tillgodose framtidensbehov.Därför är det viktigt att så många som möjligt av varjeårskull genomgår gymnasiet. I skrivelsen påpekarrevisorerna att av ungdomarna i varje årskullpåbörjar en gymnasieutbildning. Men det är avvarje årskull, motsvarande omkring 20 000 ungdomar, sominte erhåller fullständig gymnasieutbildning bland annatberoende på studieavbrott. Det är utomordentligt allvarligtatt av varje årskull fullföljer sinagymnasiestudier.Denna utveckling måste långsiktigt brytas, och manmåste se till att förutsättningar skapas så att ett betydligtstörre antal elever kan fullfölja sina studier och genomgåhela gymnasieskolan. Detta av två mycket viktiga skäl. Fördet första kommer det i framtidens arbetsliv att ställas allthögre krav på såväl språkkunskap som på matematiskakunskaper genom den ökande internationaliseringen. Fördet andra vet vi att många av våra konkurrenter igenomsnitt har en högre andel elever, som såväl påbörjarsom avslutar sina gymnasiestudier.En kursutformad gymnasieskola löser en del av våraproblem med alltför stora avgångar innan studiernaslutförts. Vi vet att det främst är de som börjat på andraeller tredjehandsvalslinjerna, som har de störstaavgångarna. Det är dock av största vikt att åtgärder vidtasför att komma tillrätta med detta ökande problem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärdermed syfte att minska antalet studieavbrott pågymnasieskolorna.
mot · GG02Ub459 · 1993-01-26 00:00:00 — Under den socialdemokratiska regeringsperioden harman låtit antalet lektorstjänster inom gymnasieskolansjunka på ett högst olyckligt vis. Dessutom tror sig mångakommuner göra besparingar genom att tillsättatidigare lektorstjänster med lägre befattningshavare. Dettaär tyvärr ett mycket kortsiktigt handlande, och man kanredan i dag skönja vissa negativa resultat vilket bland annatframgår av ett förslag från revisorer(1992/93:RR4).Lärarnas formella kompetens behandlas i revisorernasförslag. Kompetensen anses vara av största vikt förundervisningens kvalitet. I utredningen konstaterar man attantalet sjunkit. Tillgången på lektorer kan ses somvärdemätare på kvalitet i gymnsieskolan. har juäven uttalat vikten av att forskarutbildadelärare, det vill säga lektorer, medverkar i undervisningenoch i skolans arbete med utveckling och /71 fanns i gymnasieskolan 1 500forskarutbildade lektorer. fanns endast 1 300 ochav dessa hade, enligt uppgift från SCB, avlektorerna i allmänna ämnen och sex respektive åttaprocent av lektorerna i ekonomiska respektive tekniskaämnen forskarutbildning. har dessutomelevantalet ökat från 104 000 elever till 144 000 elever. 1971gick det 69 elever per lektor. 1991 hade antalet elever perlektor stigit till 111. Lektorerna har alltså minskat såväl iantal som per andel av eleverna på de teoretiska linjerna.Inom Moderata samlingspartiet har vi alltid hävdatbetydelsen av kompetens i undervisningen. Antalet tjänsterfår inte ändras så att antalet lektorer minskas på ovanbeskrivna sätt. måste klart slå fast att antaletlektorer måste utökas, så att man åtminstone uppnårsamma elevtäthet som 1971. Lektorerna tillför utbildningenpå gymnasienivå en kunskap och ett samband med denhögre utbildningen, som fungerar som en kvalitetsgarantiför hela skolsystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lektorer i gymnasieskolan.
mot · GG02Ub461 · 1993-01-26 00:00:00 — och har föreslagit en ändradansvarsfördelning vad gäller den medicinska delen avtillsynsansvaret för skolhälsovåden. I regeringensproposition /93:100 bilaga 9 talas det om att man därförmåste ändra i 14 kapitlet 8 § i skollagen, och man aviseraratt förslag härom finns i hemställanspunkten under B 8 attanta ett inom upprättat förslagtill lag om ändring i skollagen.Skolhälsovårdspersonalen och speciellt skolsköterskanhar en mycket central plats när det gäller det elevvårdandearbetet. Många elever söker hjälp hos ''syster'' -- inte baraför den lilla skråman på knogen, utan baraför att tala med någon och få råd av någon, som inte direkthar med undervisning och den övervakande delen avskolarbetet att göra.Alla, som kommit i kontakt med skolsyster och hennesverksamhet vet att hon gör ett helt fantastisktelevvårdande arbete. Eleverna har lärt sig att lita på hennesomdöme och vet även att hennes tystnadsplikt är total.Syster ''skvallrar'' inte -- inte förrän hon fått elevensmedgivande att tala med klasslärare, föräldrar, polis ellervad det kan röra sig om. ''Syster'' är som regel den påskolan, som eleven känner bästa förtroendet för.Visserligen poängteras att det tillsynsansvar, som försöver till är det medicinska. Det äremellertid ytterst olyckligt att man delar uppskolhälsovårdens ansvar på flera huvudmän. Vi vet hursvårt det varit med skilda huvudmän förförskola/lågstadieskola, framför allt när man försökttillämpa mjuka övergångar med delvis integreradundervisning.Det nuvarande systemet med skolhälsovården fungerarpå de flesta ställen mycket tillfredsställande. Det voredärför ytterst olyckligt om man vidtog de förändringar, somaviserats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolhälsovården.
mot · GG02Ub462 · 1993-01-26 00:00:00 — Återinförandet av ämnet geografi i gymnasieskolan Det är nu geografiämnetavskaffades som självständigt ämne i gymnasieskolan. Detvar ett olyckligt beslut som har medfört allvarligakonsekvenser för många unga människorsomvärldsorientering. Det är också djupt beklagligt attgeografi uppfattas av många som bara namn på länder,städer, floder etc., ämnet är ju så mycket mer.Det är nu hög tid att ändra på detta missförhållandegenom att återinföra geografi som ett självständigt ämne igymnasieskolan.Vi lever i av snabba förändringar i världen. Ökadinternationalisering av skolans undervisning är nödvändig.Geografi är ett ämne med globalt perspektiv, väl lämpat attge de nödvändiga aspekterna på internationalisering ochingående kunskaper om andra länder och kulturer.Det globala miljöhotet vittnar om nödvändigheten av attöka kunskaperna om vad som händer i och på marken, ihavet och i luften. Goda geografikunskaper kan här spelaen viktig roll. Ozonskiktets uttunning, ökningen avkoldioxidhalten, ökenspridning och skövlingen avregnskogarna, föroreningar av sjöar och vattendrag ärhotbilder som alla har sin bakgrund i bristande kunskaperom sambandet mellan natur och kultur. Dessa för framtidenså viktiga frågor om människan och jorden skulle kunnabelysas i ett återinfört geografiämne.Framtidens samhälle kommer att kräva en mycket tätaresamverkan mellan natur- och samhällsvetenskap ochhumaniora. Då måste gymnasieskolan lägga grunden, ochett modernt geografiämne har där en viktig plats att fylla.Ämnet är betydelsefullt genom att det -- ensamt av allaämnen -- förenar kunskaper om natur och kultur.Geografiämnets unika möjligheter att bearbeta deverkligt svåra överlevnadsfrågorna, frågor som gällermänniskans levnadsvillkor, resurs- och befolkningsfrågor ärett annat viktigt skäl för ämnets återinförande igymnasieskolan.Geografi har en tvärvetenskaplig karaktär och söker deolika sammanhang som kan hjälpa eleverna att förstå sinomgivning och uppfatta förändringar. Ämnet ger kunskaperom natur och klimat, befolkning och bebyggelse, näringslivoch kommunikationer. Geografi kan därmed ge sådanakunskaper som kommer att efterfrågas i det framtidaEuropa och morgondagens värld.Det återinförda geografiämnet bör kallas geografi ochha en inriktning på både natur, människa och miljö. Det ärmin uppfattning att geografi åter skall bli ett självständigtämne i gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om geografiämnet i gymnasieskolan.
mot · GG02Ub463 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt gällande bestämmelser får slutbetyg ejkompletteras i konkurrenssyfte vid sökande till högreutbildning. Däremot kan betygen kompletteras för att genödvändig behörighet.Många elever tvingas konstatera, att deras betyg interäcker till i konkurrensen för att de skall kunna skaffa sigden utbildning de eftersträvar. De vill därför kompletterasina betyg men hindras från att göra detta på grund avkonstlade bestämmelser. Samhället tar således tyvärr intetillvara alla ungdomars studieintresse och ambitioner, vilketborde vara en självklarhet, utan reser i stället hinder genomförbud.Den som söker inträde till en utbildning skall naturligtviskunna visa upp vitsord på att hon/han har inhämtat dekunskaper, som är en förutsättning för behörighet att bliantagen. Däremot kan det rimligen inte spela någon somhelst roll vid vilket tillfälle eller på vilket sätt dessakunskaper har inhämtats. Det helt avgörande är, att dettahar skett.Därför bör alla elever ges rätt att genom kompletterandestudier och prövningar förbättra sina betyg och sedan fåtillgodogöra sig dessa i merithänseende. Detta skall gälla försåväl grundskole- som gymnasiebetyg.Frågan är viktig för många ungdomar i deras strävan attskaffa sig en bättre utbildning, vilket självfallet är av storbetydelse också för samhället som helhet. En ändring avbestämmelserna i enlighet med vad vi här har påtalat, bördärför komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering av betyg.
mot · GG02Ub466 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning av skolpersonal i handikappfrågor Kunskaperna i skolan om handikappade eleverssituation måste öka.En förbättrad sjukvård och diagnostik har gjort detmöjligt för fler funktionshindrade barn att gå i den s knormalskolan. Det kräver mer av kunskap frånskolpersonalens sida om de handikappade barnenslivssituation. Lärarutbildningen på högskolorna har inteföljt utvecklingen på sjukvårdsområdet i dessa avseenden.Mest utsatta är barn med olika medicinska handikapp,barn med astma och allergi, barn med diabetes, mag- ochtarmsjukdomar och cystisk fibros och liknande handikapp.De har ofta att ta ett särskilt ansvar för sitt funktionshindersom kan inverka negativt i skolsituationen. Dessa barnsspeciella situation gör att det oftast kan behövas insatsersom underlättar deras möjligheter att gå i en s knormalskola. Handikappkonsulenter är en sådan möjlighet.Insatser på bredare bas är också nödvändiga. De kan imånga fall vara både effektivare och billigare än meraresurskrävande konsulentinsatser. En sådan åtgärd är attöka kunskaperna hos lärare, syo-konsulenter, skolledareoch annan skolpersonal om barnens handikappsituation ochom vilka negativa effekter funktionshindren kan få förskolsituationen. Vi föreslår att så sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av skolpersonal ihandikappkunskap.
mot · GG02Ub467 · 1993-01-26 00:00:00 — Hemspråksundervisning är den undervisning som ges tillelever som inte talar svenska i hemmet och har ett annatmodersmål. Tanken med hemspråksundervisningen är attbarn med ett annat modersmål än svenska själva skallkunna välja i vilken utsträckning de vill behålla sinursprungliga identitet. Hemspråksundervisningen har varitföremål för kraftig debatt . Men mycket harockså hänt inom verksamheten under senare tid.År 1991 beslutade om vissa organisatoriskaförändringar av hemspråksundervisningen. är en av de instanser som kartlagtinvandrarundervisningen i genom en enkät tillkommunerna . Avsikten var att kartläggaförändringar vad gäller ekonomiska ramar,resursutnyttjande, inriktning och organisation /91 och 1991/92. Av Kommunförbundetsredovisning framgår att av de 279 kommunerna sombesvarat enkäten uppger att de till följd av minskadresurstilldelning ökat gruppstorleken inomhemspråksundervisningen. I genomsnitt var den 3,5 eleverper grupp. Antalet elever som fick hemspråksundervisningminskade av det tidigare elevantalet. Med 67 %av lärarveckotimmarna /91 har undervisningordnats för 61 300 elever, vilket motsvarar av de 66900 elever som fick hemspråksundervisning det året.Läroplanskommittén har i sitt betänkande behandlathemspråksämnets ställning och bl.a föreslagit att ämnetskall kunna väljas inom ramen för den tid som föreslås förelevernas personliga val och som B-språk.Det är viktigt att hemspråksundervisningen är effektivoch att en fortlöpande utvärdering av verksamheten görs.Hemspråksundervisningen skall endast ges till elever somhar språket som modersmål och talar det i sitt hem.Hemspråksundervisningen får inte heller tränga undanundervisningen av svenskan. Målet måste vara att alla lärsig svenska så fort som möjligt.Centrala studieplaner bör utformas förhemspråksundervisningen, och centralt utformadestandardprov bör införas så att hemspråksundervisningenblir likartad i hela landet och betygen likvärdiga.Gruppstorleken bör minst vara 4--5 elever. Ärelevunderlaget eller lärartillgången för liten, bör t.ex.sommarläger kunna ordnas där elever från ett störreupptagningsområde kan delta. Det bör också övervägas ominvandrarnas egna organisationer med ett visst stöd skullekunna ta över delar av hemspråksundervisningen.För barn som har anknytning till ett annat språk, mensaknar fullgoda kunskaper i språket som talspråk, samt förandra elever med ett intresse bör det bli möjligt att erbjudade vanligaste hemspråken som B-språk . Det bördärför skapas en speciell behörighet och utbildning, somvana och välutbildade hemspråkslärare med godakunskaper i svenska kan söka, för att få rätt att undervisa isitt modersmål som främmande språk. Detta skulle varamer effektivt än att utbilda nya svenska språklärare isamband med ett vidgat B-språksval. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisningen.
mot · GG02Ub468 · 1993-01-26 00:00:00 — Läromedel för begåvningshandikappade elever Möjligheterna att producera läromedel förbegåvningshandikappade elever har under en följd av årförsämrats alltmer. Målgruppens storlek är 26000personer -- att jämföra med 6000 rörelsehindrade, 1200synskadade och 1800 hörselskadade.De medel som anslogs för begåvningshandikappadeelever /93 var , för rörelsehindrade 160kr, för hörselskadade och för synskadade perelev.Situationen för i är sådan attbehovet av omtryck av vissa läromedel liknandegrundskolans basläromedel för de obligatoriskaskolformerna måste prioriteras och tillgodoses inom ramenför tillgängliga utvecklingsmedel. Detta är oacceptabelt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läromedel åtbegåvningshandikappade elever.
mot · GG02Ub469 · 1993-01-26 00:00:00 — Svenska som andraspråk i gymnasiet Svensklärare i gymnasieskolan är bekymrade över attelever som behöver svenska som andraspråk själva nekardelta. har gymnasieskolan skyldighet att anordnasvenska som andraspråk för dem som behöver det och somsjälva önska delta. Undervisningen kan enligt förordningenanordnas i tre fall: dels som individuellt val, dels i utbytemot ämnet svenska om elevens kunskaper i svenska språketär så bristfälliga att han inte kan följa undervisningen på etttillfredsställande sätt och dels i form av utökad studiekurs.Problemet är att i vissa skolor har ämnet svenska somandraspråk så dålig status att elever inte vill delta iundervisningen även om de skulle behöva det.Gymnasieskolan är en frivillig skolform. Skolan harskyldighet att anordna svenska som andraspråk om detbedöms att elever har behov av det. Men elever är inteskyldiga att delta. har heller inte skolan kunnattvinga någon som inte vill.Jag menar att om en lärare i svenska har bedömt attelevens kunskaper i svenska inte räcker för att följaundervisningen och rekommenderar svenska somandraspråk så måste läraren också ha medel att se till atteleven deltar.Alternativet är att man tar bort gymnasieskolansskyldighet att anordna sådan undervisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska som andraspråk igymnasieskolan.