mot · GG02N255 · 1993-01-26 00:00:00 — Det skånska näringslivet fungerar som en nödvändigmotor för den regionala utvecklingen men näringslivetsframgång är i sin tur starkt beroende av övriga sektorerinom regionen. Därför ingår denna motion tillsammansmed fem särskilda motioner om utbildning,kommunikationer, kultur inkl. turism, miljö och försvar i enövergripande motion om ökat regionalt självstyre i Skåne.Nuvarande näringslivsstrukturSkåne omfattar drygt 1 000 000 invånare varav 285 000 iKristianstads län.På företagssidan är inslaget av jordbruk ochlivsmedelsindustri stort, särskilt i län där dessanäringar har en hög andel av den totala sysselsättningen.Men även annan ''skyddad'', alltså inte konkurrensutsattindustri (=S-sektorn) -- särskilt småhus, snickerier ochbyggmateriel -- samt viss arbetsintensiv industri (=A-sektorn) har höga andelar av regionens näringsliv.Samtidigt finns särskilt i Malmö- ochHelsingborgsregionerna stora inslag av relativtkonkurrenskraftig industri, nämligen kunskapsintensivindustri (=K-sektorn) med hög andel tekniker iproduktionen, samt FoU-intensiv industri (=F-sektorn)inom bl.a. elektronik och läkemedel.Inom regionen finns ca 540 000 arbetsplatser, varav 138000 i län. Industrisysselsättningen är större äni riket beträffande S- och A-sektorerna men mindrebeträffande K- och F-sektorerna.ProblembeskrivningNäringslivsstrukturen är ojämn inom regionen medstörst problem i den östra delen. Näringslivet ärotillfredsställande differentierat med en otillräcklig andel avframtidsinriktad industri. Regionens problem hänför sig tillden hemmainriktade och mindre kvalificeradelöneintensiva industrin.Under flera år och särskilt har ett stort antalpersoner varslats om uppsägning och denna trend kommeratt öka i vart fall för tjänstemän. Dessutom haren lång rad företag gått i konkurs och dennavåg anses inte ha ebbat ut.Arbetsmarknadsläget i är ytterst besvärligt meden dyster avslutning på 1992. /93 var 97527 arbetssökande inskrivna vid de skånskaarbetsförmedlingarna. Av dessa var 38 855 personer öppetarbetslösa och beredda att ta ett arbete , varav10 129 ungdomar. Här föreligger dessutom stora regionalavariationer som exempelvis en arbetslöshetsandel om 8,5 %i och mot i . I Malmöoch var 10 038 resp. 4 841 personer öppetarbetslösa, varav 2 490 resp. 1 296 ungdomar. Läget kankortfattat beskrivas som ökad öppen arbetslöshet, ökadlångtidsarbetslöshet, ökad ungdomsarbetslöshet och ökadarbetslöshet bland kvinnor.Internationaliseringens konsekvenserSverige är extremt utlandsberoende och blir det i allthögre grad genom och ev. framtida EG/EU-medlemskap. Denna svenska internationalisering ger ocksåextra möjligheter för näringslivet.Skåne får här viktiga fördelar av sitt geografiska lägesamt tillkomsten av . Allt detta ökar deskånska utvecklingschanserna för båda länen.Nettoeffekten av plus- och minusfaktorerna blir av allt attdöma positiv för regionen. Effekten för kanbli starkt positiv men för län sannoliktsvagare.Den positiva utvecklingen kommer inte ''gratis'' utanförutsätter viktiga omställningar i näringslivet. Även härföreligger stora regionala skillnader, varvidomställningskraven blir starkare i östra näringslivsmobiliseringDen oundvikliga internationaliseringen kan bli enmöjlighet till en ny och positiv utveckling, där skånsktnäringsliv får en nyckelroll och blir ett centrum i en nygeografisk Nordeuropabild.Detta sker inte av sig självt. För att det ska bli realitet,krävs en stor målmedvetenhet, en gemensam idé och ettsamlat handlande från de regionala näringspolitiskaaktörerna. har starka argument som stöder dessplacering i ett större regionalt sammanhang. Starkaargument finns också i täthet och närhet till regionalttillgängliga nätverk av företag och kompetens. hartraditionellt en svagare koppling inte bara affärsmässigtutan också kulturellt till resten av den egna nationen.Skånskt näringsliv har två sidor. Hemmaorienteringen ärmycket påtaglig. finns i en ansamling avtillväxtföretag av viss storlek som saknar motstycke i deflesta andra delar av Sverige.Gemensam grundsynDe näringspolitiska aktörerna i måste, för attuppnå kraftsamling runt en gemensam idé, samlas runtgemensamma värderingar. En sådan grundsyn har treelement.Skånes styrka. -- Kombinationen av geografiskalokalisering nära den europeiska kontinenten och en stortäthet och korta avstånd mellan människor, kunskaper,resurser och företag utgör framtida styrka. Dettalägger grunden för profil som en region förtillväxtföretag med deras krav på både täta ochinternationella nätverk. Närheten till marknader,människor och resurser runt södra förstärksytterligare av ett EG-medlemskap, av och avutvecklingen i Östeuropa.Tillväxtföretagande. -- är en nyckelfaktorför regionens utveckling. Tillväxtföretagen har dels ettegenvärde genom den ekonomiska aktivitet de skapar, delsen betydelse som attraktionskraft för människor ochresurser till regionen. De leder utvecklingen genom sinaexempel. har en tradition av tillväxtföretagande somär viktig att bära vidare och att utveckla med hänsyn tillförändringarna i den politiska och ekonomiska miljön.Näringspolitikens roll. -- Framgång förtillväxtföretagandet förutsätter en miljö och ennäringspolitik som förstår tillväxtens mekanismer ochdrivkrafter. Detta handlar i första hand om en infrastruktursom gör det lätt att vilja och kunna växa. Grundstenar i ensådan infrastruktur är enkla och stabila spelregler för snabbtväxande företag, väl fungerande marknadssystem för deresurser (kapital, lokaler, arbetskraft) som anskaffas iturbulenta språng samt väl fungerande och samverkandenäringspolitiska organ.Skånsk visionFörutsättningen för en framgångsrik kraftsamling avskånsk näringspolitik är att alla näringspolitiska aktörer kanoch vågar spänna kraften i en vision om vart man vill strävaatt nå.Den skånska visionen kan beskrivas på många olika sätt.I ett förslag till en ny näringspolitik för tillväxtföretagande iregionen (;) skedde det påföljande (här något förkortade) sätt:År 2000 har vänt sitt perspektiv från tillEuropa. En ny kartbild har ritats, med regionen södraÖstersjön. För är , norra , Polenoch söder om intressantare än resten avSverige. Som regionalt centrum för norra blir Skåneen medelpunkt. blir ett nyckelområde för Europamer än för (!). För blir ett fäste föraffärer med . Språkkunskaper av betydelse förarbete i hela regionen har fått en nytändning på alla nivåeroch i alla delar av det ekonomiska livet. har antalet snabbväxande företag i , liksom deras volym. Ur nätverken mellan demånga redan existerande tillväxtföretagen har vuxit en nygeneration skånska tillväxtföretagare. Högskola ochuniversitet har fått särskilda linjer om tillväxtföretagetsarbetssätt och metoder. Näringspolitiska organ och bankerspecialfokuserar tillväxtföretagen. har detta bidragit till att göra till ett avde attraktivaste områdena att bo i.Kortfattat uttryckt är visionen att ska varaSveriges medelpunkt i norra år 2000.För att nå denna vision krävs många olika insatser. Dethandlar framför allt om att företag och människor i Skåneska vinnas för saken. Det är först om dessa krafter sätts irörelse, som kan bygga den grund som görcentrumtanken intressant och trovärdig för andra iregionen.Strategins syfte är att attrahera människor och företagsom vill växa i en miljö som ger goda förutsättningar fördetta. En sådan strategi innebär främst att man behöverprecisera och tydliggöra profil som tillväxtregion.Särskild jordbruksoffensivUtgångspunkten är att ett lantbruk också är ett företagoch att vad ovan anförts om näringslivsmobilisering därförska gälla även på jordbrukssidan. Men naturligtvis finnsvissa skillnader som ska behandlas.I finns särskilda goda -- till natur och klimathörande -- förutsättningar men dessutom kompetens ochkonkurrenskraft med både kvalitet och pris. Målet måstevara att vår jordbruksproduktion ska klara sin avsättningbåde på den inhemska marknaden och påexportmarknaderna och detta även i ett tufft EG-klimat.Detta förutsätter en stark hemmabas och en uppgraderingav konkurrenskraften bl.a. genom att sänkaproduktionskostnaden på animaliesidan. Det krävs därviden rejäl och långsiktigt planerad strukturrationalisering föratt uppnå nödvändiga storskalighetsfördelar; och dettamåste vara möjligt inom ramen förkonkurrenslagstiftningen. Satsningar måste ske för attpåskynda den pågående teknikutvecklingen. Vidare är detviktigt med samverkan inte bara inom regionen utan ävenöver nationsgränsen och särskilt då med Danmark.Information och rådgivning till jordbrukarna är ett viktigtled för att nå målet.Livsmedelskedjan startar i den primärajordbruksproduktionen men fortsätter sedan i många ledför att till slut nå konsumenten. Här krävsproduktutveckling och rationaliseringar särskilt iförädlingsindustrin, distributionshanteringen ochdagligvaruhandeln samt offensiva satsningar påmarknadsföring.Jordbrukets uppgift ska inte bara vara att produceralivsmedel utan arealen måste också kunna användas förproduktion av protein, energi och industriella råvaror.Även andra areella näringar än jordbruket har sinaproblem. Därför bör även situationen förträdgårdsnäringen och fisket uppmärksammas.För att nå uppställda mål och utnyttja verksamma medelmåste man satsa på ett avancerat forsknings- ochutvecklingsarbete med praktisk inriktning. Även här ärDanmark ett föregångsland. Där har etablerats treforskningscentra med tillsammans 120 medarbetare inkl. 35forskningsstuderande och med löpande kontakt med 120företag. Dessutom har igångsatts ett ramprogram om 1miljard kronor. Av detta är nu 1/2 intecknat genom 56projekt beträffande bl.a. bioteknologi, köttforskning ochmjölk. Vidare har man 15 marknadsföringsprojekt och fleraindustrinära utvecklingsprojekt. Detta visar att ävenSverige måste göra kraftiga infrastrukturella satsningar medinriktning på jordbruks- och livsmedelssektorn, särskiltmed tanke på vårt närmande till Europamarknaden. Så kanlämpligen ske genom ett svenskt ramprogram på myckethög ambitionsnivå kring ett skånskt ''nätverksuniversitet''bestående av med dess ekonomiskahögskola och tekniska högskola, iAlnarp med dess anläggning på Balsgård samt Högskolan iKristianstad.Det övergripande skånska jordbrukspolitiska målet skavara att först bli lika bra som och sedan bäst iEuropa.För att undvika alla missförstånd bör tilläggas att dennajordbruksoffensiv inte får ske på bekostnad av livsviktigadimensioner som öppna landskap och en god miljö.Skånska rådetEtt lyckosamt resultat av en skånsk framtidssatsningförutsätter en interregional samverkan mellan de bådaSkånelänen. Därför måste det finnas ett regionaltutvecklingsorgan med ansvar för regionens gemensammafrågor. Detta förslag framförde skånska liberaler redan ijanuari 1988 i en Skånemotion. Förslaget preciserades påföljande sätt: Organisatoriskt bör tillsättas ett regionaltutvecklingsorgan med parlamentarisk sammansättning. Detbör ha rådgivande funktion men också beslutanderätt ifrågor som länsstyrelserna gemensamt överlämnar förbeslut. Till detta organ bör knytas ett regionaltforskningsråd samt erforderliga regionalautvecklingsgrupper. Dessa senare grupper bör behandla varoch en sitt intresseområde, exempelvis skildanäringslivsbranscher, jordbruk, utbildning, kultur,kollektivtrafik och turism. Gruppernas sammansättninganpassas till det aktuella intresseområdet men bör innehållaföreträdare från både myndigheter och privata näringslivet.Förslagets grundtanke bygger på en fruktbar samverkanmellan parlamentariska organ, myndigheter och näringsliv.I dagens situation blir resultatet att -- vid sidan om ettskånskt parlament -- en näringspolitisk grupp skapas som nudöpts till ''Skånska rådet''. Dess huvuduppgift är att hållagrundsynen och visionen levande , att verkaför samordning internt mellan de olika näringspolitiskaaktörerna och att driva vissa frågor som kräver gemensamhantering.En särskilt angelägen uppgift blir att etablera näradanska kontakter.Regional överlevnadI nuvarande nationella krissituation handlar det främstom överlevnad genom överbryggning.Det gäller alltså arbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska åtgärder. Särskild uppmärksamhet måsteägnas arbetslösheten i storstadsområdena, som för Skånesdel bara i och uppgår till nästan 15.000personer. De sociala effekterna av hög och långvarigarbetslöshet kan på goda grunder antas vara större istorstaden än i andra delar av landet. Dessutom kommer ensådan arbetslöshet att ge allvarliga skador på helasamhällsekonomin. bör också framhållas atttillväxtgenererande insatser i storstadsområdena positivtkommer att påverka utvecklingen i hela landet. Därförgäller det att satsa särskilt på bl.a. tidigareläggning avinfrastrukturella investeringar och omfattandeupprustningsprogram beträffande offentliga byggnader ochVA-system, särskilt i de större skånska städerna.Men även jordbrukspolitiska åtgärder krävs för att intetotalt förstöra det skånska lantbrukets möjligheter införframtiden. Främst handlar det om att inte skapa svenskaersättnings- och bidragsregler som står i strid medmotsvarande EG-regler. Närmast gäller det alltså att fattaett s.k. omställningsbeslut som till sitt innehåll är i harmonimed EG och som dessutom är synkroniserat till ett svensktEG-inträde. Därigenom beaktas även skånska intressen.I finns det en känsla av ''orättvis'' behandling iförhållande till rikets övriga regioner. Realiteten i dennabedömning kan bäst illustreras genom följande bild:Här införes bifogade stapeldiagram! (bifogasoriginalexemplaret av motionen)Parlamentariskt målDenna regionala mobilisering måste ske inte bara iorganiserade utan naturligtvis även i demokratiska former.Här har det skånska parlamentet sin givna plats, vilketnärmare behandlas i en särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skånskt näringsliv,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ramprogram på jordbruks- ochlivsmedelssektorn.1