ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ju503 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi har påpekat behovet av en nykriminalvårdsanstalt i . Behovet har under dessa årinte minskat men nuvarande anstaltsbyggnad åldrats alltmer varför vi upprepar vår hemställan.Kriminalvårdsanstalten i uppvisar stora brister.Byggnaden tillhör den 1800-talsgeneration avkriminalvårdsanläggningar som bör ersättas för att erbjudaen vård och en arbetsmiljö som är acceptabel. De ständigaombyggnader och förbättringar som sker torde i detlånga loppet bli dyrare.Frånsett byggnadens skick är dock Visbyanstalten eneffektiv och välfungerande studieanstalt. En nybyggnad ärsedan många år planerad. Såväl tillgänglig mark somutarbetade planer på en modern anläggning gör att ettbygge kan starta snabbt. Ur arbetsmarknadssynpunkt ärskälen för en snar nybyggnad synnerligen starka.I finns god tillgång på stabil arbetskraftvilket kriminalvården stundom har haft svårt att finna,särskilt i . Genom snabba och tätaflygförbindelser är hela denna region lätt tillgänglig urGotlands synpunkt.Som vi har framfört finns alltså starka skäl föratt möjligt ta ställning för ett byggande av en nykriminalvårdsanstalt i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nykriminalvårdsanstalt i .
mot · GG02Ju504 · 1993-01-26 00:00:00 — Inom kriminalvården gäller att den somblivit utsatt för allvarligare våldsbrott om han så önskar kanfå underrättelse från kriminalvårdsanstalten varje gånggärningsmannen skall få permission och då han skallvillkorligt friges. gäller också attmålsäganden skall underrättas när någon som blivit dömdtill överlämnande till rättspsykiatrisk vård är aktuell förpermission eller försöksutskrivning. Underrättelse skallockså ske vid rymning.Starka skäl talar för att införa motsvarande rätt förmålsäganden även i de fall då någon som begått brott somhar riktat sig mot eller medfört fara för annans liv eller hälsahar blivit omhändertagen enligt lagen (1980:621) medsärskilda bestämmelser om vård av unga.På sikt bör målsättningen självfallet vara att den som ärbenägen att återfalla i brott inte skall beviljas permission.Så länge vi lever med nuvarande rättssystem som prioriterarden dömdes intressen på bekostnad av samhällsskyddet ärdet i vart fall ett anständighetskrav att målsäganden fårmöjlighet att skydda sig själv när inte samhället ställer uppoch skyddar honom mot nya brottsliga angrepp.Den föreslagna rätten för målsäganden att bliunderrättad när den dömde av något skäl är på fri fot är ettviktigt led i ansträngningarna att stärka brottsoffrensställning. Den skulle också kunna motverka utvecklingenmot att allt fler personer drar sig för att anmäla brott tillpolisen och försöker undgå att behöva medverka vid enlagföring. Det är ju så, som framhålls i åretsbudgetproposition, att om statsmakterna inte förmår gemedborgarna uppfattningen att de står på brottsoffrens sidamot dem som begår brotten så har staten misslyckats meden av sina mest grundläggande uppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt för målsägande att bliunderrättad när omhändertagen enligt lagen om vård avunga avviker eller eljest vistas på fri fot.
mot · GG02Ju505 · 1993-01-26 00:00:00 — Kampen för narkotikafria fängelser är ett viktigt arbeteför att överhuvudtaget få bort narkotikan och minska riskenför brott . Narkotikafria fängelser är en viktigmålsättning som regeringen har. En viktig del i detta arbeteär visitationspatrullerna, det så kallade Svarta gänget, somstår för uppskattningsvis av narkotikabeslagenpå kriminalvårdsanstalterna. har dock dessvärrekriminalvårdsstyrelsen fattat beslut om att dessavisitationspatruller skall avvecklas.I november 1992 gav justitieministern ett besked iriksdagens kammare angående dessa patruller.Utgångspunkten för den översyn av dessa patrullers arbetesom då skedde var inte att de skulle försvinna utan att derasverksamhet skulle effektiviseras. I kammaren drogsslutsatsen att beskedet var att visitationspatrullerna skullebehållas, ett påstående som justitieministern då , gavjustitieministern ett annat besked, att hon inte hadeanledning att ifrågasätta ett förslag om att lägga nedvisitationspatrullerna.Det är känt att de få man som arbetar inomvisitationspatrullerna står för en klar merpart avnarkotikabeslagen på fängelserna. Man finner också oftamaterial och åtgärder som förbereder rymningar. Dessanarkotikabeslag, och förebyggande insatser mot rymningarsom är en bieffekt av visitationerna, skulle med storsannolikhet ej skett på annat sätt. Varför då avveckla detsom fungerar? Jo, kostnads- och effektiviseringsskäl haranförts samt att man skall föra ut visitationspatrullernaskunskap i den ordinarie vård- och tillsynspersonalen på2.500 personer. Svarta gänget består av endast 23 personermen står således ändå för huvudparten av allanarkotikabeslag.Vad gäller kostnaderna handlar det om en totalbesparing på ca 1 miljon för resor, traktamenten ochutbildning. Denna siffra måste ställas i relation till deresultat som redovisats. Bara en enda mer rymning p g a inte som bieffekt av visitationspatrullernas jakt pånarkotika längre finner material som förbereder rymningarkommer att kosta mer än denna ''besparing''. Atteffektiviteten skulle öka för att man avvecklar det som visatsig fungera är svårförståeligt. Vad gäller ordinarie vård- ochtillsynspersonal är det ju en självklarhet att de måste arbetamed dessa frågor och bli effektivare, men vad hindrar att enväl fungerande verksamhet får fortsätta och att dennaverksamhet ytterligare effektiviseras? Visitationspatrullenuppfattas dessutom som ett starkt stöd för ordinariepersonals arbete.När justitieministern gett besked om att Svarta gängetskall fortsätta är det mycket märkligt att man kort tiddärefter accepterar att de försvinner. Min uppfattning är attom statliga verks åtgärder går stick i stäv med regeringensuppfattning, då måste regeringen reagera och säga ifrån.Avvecklingen av de särskilda visitationspatrullerna måstestoppas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av attvisitationspatrullerna på kriminalvårdsanstalterna fårfortsätta sin verksamhet.
mot · GG02Ju506 · 1993-01-26 00:00:00 — De frivilliga övervakarna utgör en stor och viktig resursför frivården. Som organisationen är uppbyggd måstefrivården ha tillgång till ett stort antal lekmannaövervakareså frivården kan fungera som ett alternativ tillfängelsestraff.Man har stora svårigheter att rekrytera nyaövervakare samt att behålla de som redan är övervakare.Övervakararvodet är mycket lågt, per månadoch har ej följt med kostnadsutvecklingen. För attuppvärdera det värdefulla arbete som frivilligövervakarnagör, föreslår vi att arvodet fördubblas från permånad till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjt arvode tilllekmannaövervakare.
mot · GG02Ju508 · 1993-01-26 00:00:00 — I regeringens proposition 1992/93:100 bilaga 3,, anges det att en kraftig uppgång ibeläggningen av platserna vid landetskriminalvårdsanstalter har skett. Det anges vidare attbehovet av ytterligare platser stadigt kommer att öka underde närmaste åren.Beslutet i om en övergång till ordningen medfrigivande av det avtjänade straffet än vadtidigare varit fallet innebär också att behovet av platserkommer att öka.Detta innebär att ytterligare platser måste komma tillstånd inom kriminalvården antingen genom utbyggnad vidbefintliga anstalter eller på platser därkriminalvårdsanstalter saknas.Så sent som lades kriminalvårdsanstalten iKarlskrona ned. Detta beslut var mycket beklagligt inteminst med tanke på det fina resultat man där uppnådde medatt hjälpa intagna bort från drogberoende. Arbetet ochvården i övrigt sköttes på bästa sätt och trotsanstaltbyggnadens ålder var den i bästa skick och fyllda allaställda krav på säkerhet.I anledning av det förestående behov av ytterligareanstaltsplatser inom kriminalvården som förutses voredet rimligt att blev en av de delar av landet somkommer i fråga för denna utökning. Detta kan ske genomatt man antingen tar i bruk den nu nedlagdakriminalvårdsanstalten i på nytt ellerprojekterar och bygger en ny anstalt på alternativ ort i länet.Detta skulle innebära att skulle få den helhet someftersträvas vad gäller polis, häkte, domstol och anstalt. Detskulle också innebära förbättrade möjligheter föråteranpassning av de intagna då man ju vill söka närhetmellan den intagnes bostadsort och orten för straffetsavtjänande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av enkriminalvårdsanstalt i .
mot · GG02Ju602 · 1993-01-26 00:00:00 — Påföljden för grovt rån De senaste årens brottsutveckling har varit mycketnegativ och detta gäller inte minst våldsbrotten. Dessa brotthar i många fall blivit allt grövre och hänsynslösare. Bristenpå respekt för enskilda människor och för människovärdetgenerellt är skrämmande. Ett inslag i den grövrebrottsligheten är användandet av avancerade vapen. Vidflera grova rån har automatvapen kommit till användning.Detta har skett efter mycket väl planerade och förbereddabrott. Utvecklingen är naturligtvis helt oacceptabel.I arbetet att stoppa utvecklingen mot allt grövrebrottslighet och användandet av kvalificerade vapen anservi att straffen måste skärpas markant för brott som begåsoch där automatvapen eller andra avancerade vapenanvänds. Vi anser att man skall pröva en straffskärpninginnebärande att gärningsmän som vid förövande av brottanvänder automatvapen eller liknande skall dömas tilllivstids fängelse. Livstids fängelse skulle vara normalstraffeti dessa fall. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att livstids fängelse skall utgöranormalstraffet vid brott där automatvapen eller andraavancerade vapen används.
mot · GG02Ju603 · 1993-01-26 00:00:00 — Alkohol och trafik hör inte ihop. Efter åratal av liberalopinionsbildning fattade sedanbeslut om en principiell nollgräns i trafiken.Trafiksäkerhetsverkets siffror visar att ungefär 30 procentav alla trafikdödade motorfordonsförare varitalkoholpåverkade vid olyckstillfället.Ju högre alkoholhalt en bilförare har i blodet destostörre är risken för olyckor. Att sätta sig bakom ratten medalkohol i kroppen är ett uttryck för likgiltighet inför andramänniskors rätt till liv och säkerhet. liberalernahar arbetat för lägre promillegränser.Gränsen för grovt rattfylleri bör sänkas från 1,5 till 1promille. Vi är positiva till de förberedande åtgärderregeringen vidtagit för att ändra nuvarande regler.De som döms för grovt rattfylleri bör vanligtvis få enfrihetsberövande påföljd. är det viktigt attpåföljden kombineras med insatser för att hjälpa dendömde att komma till rätta med sina alkoholproblem.Ungefär en tredjedel av de kändatrafiknykterhetsbrottslingarna begår brotten på nytt.Detta ger oss tydliga signaler om att straffen måstekombineras med någon typ av vård.Om det rör sig om återfallsbrott är det naturligtvissärskilt angeläget att den dömde får behandling för att påallvar bryta beteendet. Varje återfall riskerar att leda till enny tragedi. Enbart omskrivningar av lagar och paragraferlöser inte alla problem.Tyvärr är en relativt stor del av de fotgängare ochcyklister som dödas och skadas i trafiken också påverkadeav alkohol. Detta är ytterligare exempel på vilket personligtlidande och vilka samhällsekonomiska kostnader somalkoholkonsumtionen medför.Trafiksäkerhet är ytterst en fråga om varje enskildmänniskas kunskaper, omdöme och ansvarstagande, menstaten har en viktigt uppgift att informera enskilda omalkoholens konsekvenser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkohol och trafik.
mot · GG02Ju605 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är uppenbart att de bestämmelser som finns i BrBkap. 36 om beslag och förverkande enligt den allmännarättsuppfattningen är otillräckliga. Möjligheterna attutdöma förverkande av båtar, bilar och fartyg som användsi brottslig verksamhet utnyttjas i för liten utsträckning ellerockså bedöms umgällande lagstiftning uppenbarligen intevara tillämplig i ett stort antal fall.Det är en utbredd uppfattning hos allmänheten att detbör vara en regel att en bil, en båt eller annatkommunikationsmedel som t.ex. använts bör förverkas. Det har upplevts som mycket stötandenär t.ex. flyktingsmugglare, som skedde, kunde återvända hem på smuggelfartyget ocht.o.m. fick hjälp av svenska myndigheter för att kommaiväg. Om det även vid smuggling och distribution av mycketsmå mängder av narkotika vore en huvudregel att använtfordon förverkades, skulle detta förvisso ha effekt på denbrottsliga verksamheten. För vissa typer av smuggling, t.ex.av flyktingar, skulle det kanske t.o.m. göra sommarknad mindre intressant.I annan typ av brottslighet, med mera eller mindre direktanknytning till narkotikahantering -- inbrott och häleri -- ärofta användande av bil en förutsättning. Visserligenförekommer det även då att man brukar stulna fordon, meni synnerhet hälare, som vill hålla en ''låg profil'' och villuppvisa en så laglig fasad som möjligt, synes oftare viljabruka en egen bil. Just att minska häleriet torde vara en avde viktigaste åtgärderna mot den ekonomiska basen förnarkotikaverksamheten. I denna verksamhet användsockså ofta dyr mobiltelefon- eller radioutrustning. Där detkunnat konstateras att även denna brukats i den illegalahanteringen skall den förverkas.En lagändring som skärper lagarna i detta avseende ochdärmed gör det till en grundregel att fordon, fartyg, flygplanoch annan kommunikationsutrustning som brukas ibrottslig verksamhet anses förverkade torde få en inteobetydlig påverkan på brottsligheten. En sådan ändring bördärför komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagskärpning avseendeförverkansregler.
mot · GG02Ju612 · 1993-01-26 00:00:00 — På goda grunder kan antas att det finns ett störreantal illegala vapen ute i vårt samhälle än någonsin tidigare.Som en följd av detta är det mycket enkelt att komma övervapen även om man inte innehar lagstadgade tillstånd förinnehav.Varifrån alla dessa illegalt innehavda vapenursprungligen kommer är inte lätt att veta men det äralldeles klart att samhället har ett stort ansvar när det gälleratt minska tillgången.Vapen kommer allt oftare till användning i samband medrån. Att arbeta inom post, bank och vissa grenar avdetaljhandeln innebär tyvärr att ta stora risker. Inte minsts k jourbutiker, med öppethållande sent på kvällar, tillhörriskgruppen.Ett sätt att minska benägenheten att använda vapen ellervapenattrapper vid brottslig verksamhet skulle vara attklassificera alla brott där vapen använts som grova. Förbrottsoffret spelar det mindre roll om vapnet var laddateller inte eller om det t o m var fråga om en harmlös attrapp.Skadan är redan skedd och avsikten från ''användaren'' varändå att öka sitt övertag över offret. bör alltså geregeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeklassificeringen av brott där vapen eller vapenliknandeföremål använts.Ett annat sätt att minska tillgången på illegala vapen,som motionerat om och som finnsmed i budgetpropositionen, är att införa en allmänvapenamnesti. Erfarenheterna från som prövatvapenamnesti är mycket goda. Där fick man in 10 000 vapenoch sprängämnen.För att ytterligare öka benägenheten att anmäla olagavapeninnehav borde övervägas möjligheten att kunna fåtillstånd att behålla vapnet om innehavaren besitterlagstadgad kompetens och om vapnet kommit ivederbörandes ägo genom arv eller liknande. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klassificering av brott där vapenanvänts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten av att erhållatillstånd för vapen som av speciella skäl innehafts utantillstånd.
mot · GG02Ju613 · 1993-01-26 00:00:00 — I en proposition till (1992/93:141) föreslårregeringen en vapenamnesti. En särskild lag skall införasom att illegala skjutvapen och ammunition kan lämnas in tillpolisen juli--. Vidare sägs attdet som lämnas in skall normalt förstöras.Att med något undantag allt skall förstöras kan medföraatt mängder med vapen inte kommer fram. Borde inteinlämnaren få en chans att söka tillstånd för vapnet ifråga?Vapnet kan exempelvis ha tillhört vederbörandes far ellerfarfar, vilka av en eller annan anledning aldrig söktinnehavstillstånd, varför det blivit ett s.k. svart vapen.Vapnet kanske har ett starkt affektionsvärde för nuvarandeinnehavare, vilken därför sannolikt inte önskar lämna indetta för skrotning utan chansar med att ävenfortsättningsvis behålla det utan tillstånd.Det borde vara vettigare att få fram och registrera dessavapen än att de förblir liggande lite varstans i stugorna. Vidett ansökningsförfarande ser polisen också till att ävenförvaringsbestämmelserna efterlevs.FörslagLagen om ansvarsfrihet vid olaga vapeninnehav börförändras så att inlämnare av vapen får möjlighet att sökainnehavstillstånd för vapnet. Jag utgår ifrån att utskottet vidtillstyrkan av motionen skriver erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i lagen omansvarsfrihet vid olaga vapeninnehav, i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GG02Ju615 · 1993-01-26 00:00:00 — har det kommit att delagar som finns mot etnisk diskriminering är otillräckliga.Bland annat har det visat sig att invandrare och flyktingarofta diskrimineras i samband med besök på vissarestauranter samt nöjesställen.Genom massmedias rapportering framgår det att vissamänniskor avvisas med ett argument medan andrasom också berörs av samma argumentation släpps in utanproblem. Enda skillnaden är att de som inte släpps in har ett''främmande'' utseende. Flera krogägare har ocksåmed all tydlig önskvärdhet förklarat att man inte önskarinvandrare på sin krog, då dessa skrämmer bort ''svenskar''.För oss som undertecknat denna motion är det självklartatt ingen ska diskrimineras beroende på sin etniskabakgrund. Lika rättigheter ska garanteras inte bara iyrkeslivet och inom utbildningen, utan även inom det förmänniskan så viktiga rekreationen och nöjeslivet.Den lagstiftning och de sanktionsmöjligheter som finns har visat sig otillräckliga. Trots upprepade anmälningaroch diskriminerande uttalanden från vissa krögare har ingeteller väldigt lite hänt. Det är vår uppfattning att lagstiftningoch sanktionsmöjligheter här bör skärpas. Dels börtillämpliga diskrimineringslagar anpassas till att tydligareomfatta även fritiden och nöjeslivet, dels börsanktionsmöjligheterna kompletteras med exempelvismöjligheter att dra in utskänkningstillståndet, om detbevisas att restauranten/ nöjesstället medvetet avvisarpersoner med annat etniskt ursprung. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärpning av de i daggällande lagarna mot diskriminering.
mot · GG02Ju616 · 1993-01-26 00:00:00 — Kriminalisering av prostituerades kunder Ovanstående meningar är ett citat ur en av de motionersom låg till grund för justitieutskottets förslag i betänkande1992/93:JuU15 att ge regeringen till känna behovet av enutredning om kriminalisering av prostitution.I den nämnda motionen Ju607 (s), till vilken vi ävenhänvisar, föreslås att endast köparna i ettprostitutionsförhållande skall kriminaliseras. Samma kravställdes i två vid samma tillfälle behandlade motioner avledamöter från (v) och (c). Två andra motioner behandladesi samma betänkande och utskottet gör ingen skillnad i sinbedömning mellan dessa motioner och de förstnämnda utangör sitt ställningstagande ''med anledning av'' alla. I de tvåsenare motionerna (m) och (kds) föreslås dock attkriminaliseringen skall gälla båda parter. Vi vill bestämtvända oss emot en sådan lagstiftning.Många prostituerade har bakom sig upplevelser avmissbruk, misshandel, incest, förtryck och psykiskastörningar. Ett förbud för företeelsen som sådan medstraffsanktioner mot båda parter skulle hårt och i förstahand drabba de prostituerade kvinnorna, som dels är densvagare parten, dels lättare att hitta och att identifiera. Deprostituerade kan också bli föremål församhällets insatser om de är missbrukare, HIV-smittadeeller minderåriga.Många, kanske merparten, av kunderna tillprostituerade är däremot vad vi brukar kalla vanliga män,med ett i övrigt fungerande socialt liv och ofta med familjer.För dessa män torde risken för lagföring ha en starktbegränsande effekt på verksamheten.En kriminalisering skulle dock ha sin största betydelsesom signal att samhället inte tolererar handel medmänniskors känslor och kroppar.De svårigheter justitieutskottet pekar på att enkriminalisering skulle medföra vill vi inte förneka.Motsvarande svårigheter torde dock finnas beträffandebarnprostitution, vilket är en kriminell gärning.Vi har inte från något seriöst håll hört krav på attlagstiftningen som kriminaliserar barnprostitution skulleavskaffas på grund av svårigheter vid tillämpningen.Det är vår bestämda uppfattning att den av riksdagenbegärda utredningen bör ha inriktningen att enkriminalisering skall föreslås samt att utredningen endastskall avse en kriminalisering av kunderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den beslutadeutredningen om kriminalisering av prostitution,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utredningen endast bör avsekriminalisering av kunderna i prostitutionsförhållanden.