mot · GG02L204 · 1993-01-26 00:00:00 — Aktiekapitalet skall fungera som ett skydd för bolagetsborgenärer, d.v.s. anställda, leverantörer, kreditgivare m.fl.Det fyller också en viktig funktion i skattehänseende, vilketvar ett av de viktigaste motiven då minimikapitalet föraktiebolag höjdes från till (prop. 1973:93).Från och med den 6 juni 1973 ålades alla nybildadeaktiebolag ett aktiekapitalkrav på . Detta belopp motsvarar i dagenspenningvärde ca 250 000 kronor.Publika och privata aktiebolagAktiebolagskommittén föreslår i ett i oktober 1992avlämnat delbetänkande (SOU 1992:83) med hänvisning tillutvecklingen inom EG att den svenska lagstiftningen skalltillhandahålla två alternativ för den som önskar drivaverksamhet i bolag utan personligt betalningsansvar förbolagets förpliktelser. Förslaget innebär att engränsdragning föreslås ske med hänsyn till rätten att inbjudaallmänheten att teckna eller förvärva aktier och andravärdepapper som bolaget ger ut. För de bolag som ska hadenna rätt föreslår kommittén beteckningen ''publikaaktiebolag'' medan övriga bolag betecknas ''privataaktiebolag''.Kommitténs förslag innebär också att aktiekapitalet i ettpublikt aktiebolag skall uppgå till minst en miljon kronor.Så långt är kommittén enig i sina ställningstaganden.Vad sedan gäller aktiekapitalet i privata aktiebolagföreslår emellertid en majoritet av kommittén attaktiekapitalet bara skall behöva räknas (jmfr penningvärdesförsämringen enligtovan). De två socialdemokratiska ledamöterna reserverarsig till förmån för ett minsta aktiekapital i privata aktiebolagpå . För denna linje uttalar sig också en avkommitténs sakkunniga -- en auktoriserad revisor med långerfarenhet av förhållandena i svenska aktiebolag.Skälen för reservanternas förslag till minimikapital ärsynnerligen starka. Den praktiska erfarenheten, inte minstunder lågkonjunkturer, visar att det krävs ett relativt storteget kapital i företag. Den skärpta kreditgivningen har letttill att finansieringen av verksamheten ofta sker medfrämmande kapital, såsom leverantörs-, bank- ochskattekrediter. Förutom höga kostnader och risker förfinansiärerna leder detta till att företaget blir mycketkänsligt och sårbart för bl.a. konjunktursvängningar, ochförr eller senare uppkommer en kris för företaget.Undersökningar visar att hade av alla nystartade företag (inkl. enskildanäringsidkare) ett startkapital av (Nyföretagande i , SIND 1991:6).Ett högt eget kapital innebär ett bättre skydd förborgenärerna.Ett högt eget kapital höjer tröskeln förekonomisk brottslighet. De senaste årens utveckling inäringslivet, med bl.a. en dramatisk ökning av antaletkonkurser, visar att aktiekapitalet har en viktig funktion attfylla. Starka skäl talar för att det inte får urholkas på det sättsom skulle ske om uppräkningen av minimikapitaletstannade vid 100 000 kronor.Bakom konkurserna döljer sig i många fall avanceradekonomisk brottslighet. Från allt fler håll höjs röster för attkomma till rätta med denna brottslighet. Det är också välkänt att aktiebolaget med dess befrielse från personligtbetalningsansvar är ett av många instrument som kananvändas för ekonomisk kriminalitet. Rikspolisstyrelsenoch Riksåklagaren överlämnade enutredning till regeringen i vilken man pekar på dessaomständigheter och bl.a. lyfter fram behovet av ett höjtaktiekapitalkrav.Kravet på enbart i aktiekapital i privata aktiebolag ärsynnerligen lågt i ett internationellt perspektiv. Ettnärliggande och mycket relevant exempel är , därkravet för inte länge sedan höjdes till för anpartsselskab och till för aktieselskab.Mot denna bakgrund finner vi det angeläget attregeringen framlägger en proposition i frågan omminimikapital för aktiebolag och att detta minstaaktiekapital för privata aktiebolag fastställes till åtminstone200 . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minimikapital i privataaktiebolag.