mot · GG02A215 · 1993-01-26 00:00:00 — Insatser för arbetslösa kvinnor i Kvinnor har traditionellt en högre förvärvsfrekvens iStockholm än i andra delar av landet. Arbetsmarknadensstruktur har medfört att förutsättningarna har varitgynnsamma för kvinnors möjlighet att förvärvsarbeta.Vård- och omsorgssektorn är stor, service- ochtjänstesektorerna har ökat i omfattning i princip sedanmitten av och . Detta hargynnat kvinnor och kvinnors yrkesval.Andelen hushåll med ensamboende kvinnor, med ellerutan barn, är störst i landet. Möjligheten till egenförsörjning genom arbete är avgörande för dessa grupper.För stadens kvinnor har utbildning och egen försörjninggenom arbete varit självklart för de allra flesta.De senaste åren har förändringarna skett snabbt. Fråndec 1991 till har andelen arbetslösa kvinnor ökatfrån 10 639 till 23 032 i . (För män ärmotsvarande siffror 16 040 resp 32 051.) Inom varjeyrkeskategori är antalet personer större än i något annatlän. Det är en dramatisk förändring som är helt unik förStockholmsregionen. Antalet arbetssökande har minstfördubblats inom varje yrkesgrupp och allra störst ärökningen inom hälso- och sjukvård, administration ochservice.Det finns ingen anledning att tro att det kommer att skenågon snabb förbättring då man inom dessa områdenfortsätter att göra kraftiga rationaliseringar ochstrukturförändringar. Flertalet kommuner fortsätter attminska antalet anställda liksom den privata sektorn såsom tex banker och försäkringbolag. Även om en litenavmattning av ökningstakten synes ske ärläget mycket allvarligt.Många av de kvinnor som blivit arbetslösa är imedelåldern med rika erfarenheter av arbetslivet men medutbildning som begränsar deras möjligheter att finnafotfäste i andra eller förändrade yrken. Dessa kvinnorriskerar att inte kunna komma tillbaka på arbetsmarknadennär konjunkturen vänder. För dem krävs åtgärder som tartillvara kunskaper och erfarenheter som derasyrkeskunnande fördjupas eller breddas.Det finns också en växande kategori unga kvinnor sompasserat 25-årsstrecket och kan komma ifrågaför ungdomspraktikplatser. Många av dem har ännu intehunnit etablera sig på arbetsmarknaden och behöversärskilda insatser för att inte riskera utslagning.De åtgärder som planeras från statens sida inombyggsektorn och genom satsningar på förbättradinfrastruktur ger inga nya arbeten åt kvinnor. I december1992 fanns det 5 864 kvinnor som sökte arbete inomadministration medan 5 508 män sökte arbete inom byggochanläggningssektorn. Trots detta så satsas mer än en miljonkr per arbetstillfälle på den senare sektorn. Det ärnaturligtvis helt otillfredsställande. Åtgärder måste vidtassom fördelar ekonomiska insatser förarbetsmarknadsåtgärder på ett sådant sätt attarbetstillfällen för kvinnor får en rättvisande andel avbefintliga medel.Komplettering av utbildning som kan ge tillträde tillhögre utbildning och fortbildning t ex i samarbete medkommunal vuxenutbildning är åtgärder som måste gesresurser. Speciella kurser och stöd till ändrat yrkesvalgenom AMU eller andra utbildningsgivare är exempel påandra, i sammanhanget billiga, åtgärder.En del kvinnor vill starta eget företag och då måste stödges i form av ''Starta eget''-kurser. Möjligheterna till lånmåste finnas även för kvinnor som väljer att starta egetliksom tillskott av kapital för de kvinnor som är egnaföretagare och som vill utöka sitt företag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser för arbetslösakvinnor i .