ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk359 · 1993-01-26 00:00:00 — Skogen och skogsindustrin är den viktigastenäringsgrenen när det gäller våra affärer med utlandet.Branschen är därför i hög grad avgörande för den svenskavälfärden. Vi måste ge denna näring som är baserad påförnybara råvaror sådana förutsättningar att den uthålligtoch effektivt kan fortsätta att lämna ett stort bidrag till vårgemensamma försörjning.Skatterna minskar utbudet av virkesråvaraI har vi världens högsta priser på virkesråvara.Det beror till stor del på de olikheter som finns inominkomst- och kapitalbeskattningsområdena mellanskogsbruket och andra inkomst- och förmögenhetskällor.De höga virkespriserna gör i sin tur att vi har en för litenskogsindustri med hänsyn till skogens resurser. Med tankepå att tillväxten är högre än avverkningarnaoch har ett mycket effektivt skogsbruk, borde detvara möjligt att sänka virkespriserna om snedvridanderegler på bl.a. skatteområdet togs bort.Den viktigaste orsaken till det låga utbudet och de högavirkespriserna är att ''skogsräntan'', dvs. den del av skogenstillväxt som är möjlig att avverka, inte beskattas på sammasätt som annan ränta. I själva verket betalar en skogsägareingen inkomstskatt förrän han avverkar. Iinkomstskattehänseende är det förmånligare att ha sinapengar i skogen i stället för på banken, där man inte kanundvika beskattningen genom att låta räntan stå kvar påbankkontot. Detta innebär i sin tur att en skogsägare medandra inkomster inte har anledning att avverka förrän hanbehöver pengarna. Så länge han eller hon klarar sinförsörjning genom andra inkomster är det lönsammast attlåta ''skogsräntan'' stå kvar i skogen obeskattad.Arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningenArvs-, gåvo- och förmögenhetsskatten är till stora delaravskaffad för så kallat arbetande kapital. Det innebär enmycket lägre skatt om man har sin förmögenhet i skogen änom man har sina pengar på banken.Kombinationen av dessa skatteregler och att''skogsräntan'' är obeskattad så länge man inte avverkar göratt avverkningsbenägenheten hos olika grupper, framförallt pensionärer (en allt större ägarkategori), blir mycketliten. Samhällets budskap till pensionerade skogsägare äratt ''avverka så litet som möjligt'' och ''sälj för all del intedin skogsfastighet om du vill föra över så stor del av dinförmögenhet som möjligt till dina barn''.Förslag till åtgärderDet är növändigt att införa en neutralitet i beskattningenav ''skogsräntan'' samt arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattningen. Det skulle öka benägenhetenatt avverka mogen skog och öka effektiviteten iskogsbruket.En neutral arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningkan, utan någon omfattande utredning, införas medan enneutralitet i inkomstbeskattningen fordrar ett meromfattande utredningsarbete. Regeringen bör tainitiativ till nämnda förändringar för att öka utbudet avskogsråvara vilket också skulle sänka virkespriserna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inkomstbeskattningen inomskogsbruket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattningen inom skogsbruket.
mot · GG02Sk360 · 1993-01-26 00:00:00 — ''Jag får panik ofta... Ska jag inte ha råd att hålla en brabostad till mina barn längre? Mat har vi inte råd att äta allavardagar. Tur att de äter i skolan. I helgerna äter vitillsammans... Ångesten som jag alltid går omkring med,, gör att jag inte kan leva ut ordentligt. Igrunden mår jag alltid dåligt... Vi är många som har det såhär. ''Brevet kom från en förtvivlad mamma i vårt län. I dekommunala nedskärningarnas, hyreshöjningarnas och denväxande arbetslöshetens spår följer raseradehushållsekonomier och ökade orättvisor.Många misstror regeringens förmåga att lösa landetsekonomiska problem. De tror inte att den borgerligaregeringen kan få ordning på statsfinanserna, få igånghjulen och skapa framtidstro. Dessutom, vilket kanske ärän allvarligare, misstror de regeringens vilja att ta hänsyntill människors oro och protester.Människor som protesterar mot orättvisa nedskärningar,ökade bördor för lågavlönade och sänkta skatter förförmögna, höjda hyror för vissa och oförändrade bidrag tillandra etc. har sedan valet fått veta att regeringen följer''den enda vägen''. Regeringsföreträdare upprepar ständigtatt alla förändringar är nödvändiga, att orättvisorna äroundvikliga och att det nog ska ordna sig så småningom.Det är naturligtvis struntprat. De ekonomiskaproblemen kan inte avskaffas med ett enkelt politisktbeslut. Däremot kan vi i allra högsta grad påverkafördelningen av bördorna.I krisens spår följer som sagt många raseradehushållsekonomier. Dessutom följer åtskilliga raseradeframtidsdrömmar. Regeringens brist på lyhördhet ochoförmåga att ta hänsyn till människors krav på rättvisariskerar att leda till uppgivenhet.Den oroliga mamman tillhör utan tvekan de, sommisstror regeringens vilja att lyssna till dem, som har detsvårt. Det är allvarligt och borde fungera som enväckarklocka.Kravet på en solidaritetsskatt har rests från många håll.En tanke är att höja skatten med förslagsvis föralla över den s.k. brytpunkten. Det skulle inbringa ca fyramiljarder kronor till statskassan.Det löser inte statens ekonomiska problem, även ombidraget inte ska föraktas. Fyra miljarder är ett välkommettillskott i kampen mot arbetslösheten. Skatten har också enannan betydelse, nämligen att bidra till att restaurera detmisstroende som regeringens okänslighet orsakat.Solidaritetsskatten behövs för att visa att politiken ochpolitikerna är känsliga och lyhörda. Att det finns en vilja attfördela bördorna rättvist.Problemet är inte att det saknas solidaritet i vårt land.Tvärtom, de som har arbete, och särskilt de som tjänarhyfsat, är säkert beredda att avstå för att andra ska få jobb.Inte minst kraven inför löneförhandlingarna visar att detfinns en djupt rotad känsla för rättvisa i vårt land.Lönestopp för alla med en hyfsad inkomst, vittnar om bådeinsikt om landets ekonomiska problem, och om förståelseför kravet på solidaritet.Problemet är följaktligen, enligt vår mening, att detsaknas politisk vilja att bedriva en solidarisk politik. Dettycker vi, att vi måste göra någonting åt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en solidaritetsskatt.
mot · GG02Sk361 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattefritt sparande för barn och ungdom Regeringens politik syftar till att öka sparandet isamhället och också fostra den unga generationen till attskaffa sig kapital innan man konsumerar. Lånekarusellenstid är förbi och Lyckoslantens Slösa skall nu återigenavlösas av Spara. I det läget är det dålig pedagogik attbeskatta det lilla kapital som föräldrar ofta hjälper sina småbarn med genom en årlig insättning. Att barn och ungdomskall kunna se att det lönar sig att spara på bank genom attdet ger god ränta ger rätt pedagogisk signal. För att undvikamissbruk kan en högsta skattefri ränta för barn och ungdominföras på ex vis 1 000 kronor.Detta krav fanns med i en motion från undertecknadförra året. Då uttryckte skatteutskottet förståelse för syftetatt att förenkla skattesystemet men var p g a detstatsfinansiella läget inte berett att tillstyrka förslaget. Detskulle mot bakgrund av det uttalandet vara intressant attveta hur mycket barn och ungdom upp till förslagsvis bidrar med till statens finanser i form av skatt påsparräntor. För den enskilde handlar det om småbeloppmen med fel pedagogisk signal och det måste vägas mot vadstaten får in och värdet av ett ökat sparande . Sålänge inga siffror uppvisats som tyder på att det handlar omstora summor statsfinansiellt sett anser jag att skälen för ettavskaffande av ränteskatt på barns och ungdomarsbesparingar överväger. En utredning i det syftet bordegenomföras för att få fram ett relevant beslutsunderlag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattefri ränta för barn ochungdom.
mot · GG02Sk364 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattebefrielse från förlust vid rån Ouppklarade rån är ett växande problem blandbutiksägare. Tillgångar som vid försäljning skulle givit enskattepliktig inkomst är naturligtvis avdragsgilla om skadauppstår. Pengar förskingrade av en redovisningsskyldiganställd är också avdragsgilla. Rån är en avdragsgilldriftförlust för en bank. Det är således befängt såväl somomoraliskt att en butiksägare ska tvingas betala skatt tillsamhället på en rånförlust. Det finns åtskilliga exempel påkioskägare som blivit rånade och sedan har fått skattanästan lika mycket som summan de blev bestulna på. Dettaleder till, förutom konkurser och arbetslöshet, att rån inteanmäls. Att polisanmäla ett rån är ju en ren förlustaffär, ochdetta betyder naturligtvis att kriminalstatistikenmissrepresenteras.Ämnet har varit uppe för diskussion sen lagstiftningen1984, och det är dags att ändrar denna absurdaregel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befrielse av moms, egenavgifteroch skatt på medel som tilltvingats genom rån.
mot · GG02Sk365 · 1993-01-26 00:00:00 — Avdragsrätt för egnahemsägare vid ombyggnad m.m. Småhussektorns ombyggnadsinvesteringar har varitmycket små och väntas minska ytterligare 1993.För att möta detta problem med stagnationen när det gällerreparationer, ombyggnad och underhåll på villor ochfritidshus samt bostadsrätter ägda av fysiska personerföreslår Ny Demokrati att avdrag får göras i deklarationenmot bruttoinkomsten. Detta avdrag gäller givetvis attarbetet är utfört av ett eller flera momsregistrerade företagoch att giltiga fakturor föreligger. Avdraget medges medhögst ett basbelopp per fastighet eller lägenhet under ettkalenderår.Ny Demokrati menar med bestämdhet attskatteinkomsterna för staten blir större än skattebortfallet ideklarationerna vid avdragsrätt för tillbyggnad,ombyggnad, reparationer och underhåll.Dessa fakta talar för ovanstående påstående:Densvarta sektorn minskar (moms, arbetsgivaravgifter,löneskatter betalas in till staten).Nya arbetstillfällenskapas (vissa beräkningar pekar på uppåt 7.000--10.000årsarbeten).Ökad produktion av byggmaterial m.m.Seriösa företag slås ej ut p.g.a. konkurrens avsvartjobben.Nya företag kan bildas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge egnahemsägare ochbostadsrättsinnehavare rätt att göra avdrag i deklarationen,om maximalt ett basbelopp, för lagligt upphandlade till-,ombyggnads- samt reparationsarbeten och att avdragetskall gälla högst en fastighet eller lägenhet ochperson.
mot · GG02Sk368 · 1993-01-26 00:00:00 — En översyn av skattereformens effekter vad avserlunchsubventionerna måste göras.Konsekvenserna av att över 800 000 löntagare förlorade rätten till subventionerad lunchfrån sin arbetsgivare är mycket allvarliga.Restaurangbranschen har förlorat tusentalsarbetstillfällen. Arbetslösheten inom Hotell-, Kafé- ochRestauranganställdas arbetslöshetskassa uppgick till , varav 4 648 medlemmar eller är eller yngre.nExempel på arbetslöshetssiffrorÅr/månHotell-, kafé ochrestaurangan-ställdas a-kassaGenomsnittalla a-kassor 89014,901,790044,981,690107,522,091048,582,6911011,113,6920413,004,9921016,206,1Restaurangerna har tappat av sin volym och personalmatsalarna upp till 50 %.Sannolikt innebär detta att många människor fått sämrekostvanor. Satsningen från företagen och de fackligaorganisationernas sida att ta ut en andel av löneutrymmetsom ersättning för en del av lunchen bidrog till att förbättrahälsoprofilen. Beteendevetenskapliga undersökningar iVästervik och har bekräftat att en god ochnäringsriktig kost under arbetsdagen är befrämjande förkreativitet och produktivitet.Personalmatsalarna på företagen byggdes upp kraftigt ibörjan av . Banker och försäkringsföretagtillhörde de första företag som inrättade personalmatsalaroch införde subventionerade luncher för de anställda. Manansåg detta viktigt ur produktivitets- och hälsosynpunkt.Kunskaperna som låg till grund för dessa reformer bottnadei vetenskapliga undersökningar och kunskaper somutvecklats inom försäkringsbranschen. Trots beskattningenav förmånerna har försäkringsbranschen valt att ge deanställda i lunchsubvention. I bankerna subventionerar man av kostnaden.För människor med små inkomster som haftsubventionerad lunch har de indragna förmånerna utgjortett mycket väsentligt ingrepp i levnadsstandarden.De indragna förmånerna har också medfört attarbetsgemenskapen inte har lika lätt att göra sig gällande.Lunchen var tidigare en given samlingspunkt där mångaträffades. är det inte lika självklart eftersom en delkolleger går på restaurang eller personalmatsal medanandra äter matlåda på tjänsterummet eller i företagetspersonalrum. Andra äter ingen lunch.I är ensamt om att inkomstbeskatta ochbelägga lunchsubventionerna med sociala avgifter fullt ut.De anställda drabbades av stora orättvisor som en följdav detta, i synnerhet de restauranganställda, och vi anserdärför att ett tillrättaläggande ovillkorligen och snarastmåste ske.En snabb återgång till det gamla systemet medlunchsubventioner skulle också ge staten betydandeinkomster i stället för starkt minskade intäkter som blivitresultatet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn aveffekterna av skattereglerna för lunchsubventioner.
mot · GG02Sk369 · 1993-01-26 00:00:00 — Många människor är oroade för sin ekonomiskasituation, för att förlora jobbet eller för att tvingas flyttafrån sin bostad.Den omläggning av bostadspolitiken som regeringen är ifärd med att genomföra innebär att bostadssubventionernapå sikt slopas. Konsekvensen är att de människor som bor ide senast byggda och därmed dyraste bostäderna drabbashårdast. De som har sämst betalningsförmåga får på detsättet betala ännu mer medan majoriteten av svenska folketbor i bostäder som inte omfattas av dessa subventioner.Generellt sett kan sägas att betalningsförmågan är störrebland dessa grupper.En viktig förutsättning för regeringens bostadspolitik varatt räntenivån skulle pressas ner. Som alla vet har det ännuinte inträffat.För vissa årgångar av hus slår de försämradesubventionerna mycket hårt. När ägaren till sålda hus är ettföretag som har många hus med olika byggnadsår kanhyrorna utjämnas. Är ägaren emellertid en kooperativförening och lägenheterna upplåtna med bostadsrätt är detföreningen och dess medlemmar som ensamma är ansvarigaför ekonomin. Trots att gällande regler följts och bostadslånbeviljats är situationen i sådana bostadsrättsföreningarekonomiskt prekär. Det är så illa att det talas om attkonkurs är den enda rimliga lösningen sedansubventionerna försämrats. Det kan inte vara riktigt attmänniskor som satsat pengar på ett bra boende ska drivastill stora ekonomiska uppoffringar därför att regeringen fören bostadspolitik, som grundas mer på stelbentaideologiska principer än på socialt ansvarstagande.Föreningar som oförskylt hamnar under konkurshot pågrund av försämrade subventioner bör kunna räkna medsärskilt statligt stöd.Återigen måste sägas att det inte är möjligt att låta unganybildade familjer ensamma bära bördan av försämradesubventioner till boendet. I rådande budgetläge är detsjälvklart att även kostnaden för bostadssubventionernamåste diskuteras. En sådan diskussion, grundad på socialomtanke och solidaritet, måste leda till attinflyttningshyrorna i nyproduktionen måste reducerasgenom statliga subventioner. Slutsatsen måste också bli attkostnaderna måste betalas solidariskt av alla boende genomfastighetsskatt/avgift. Det måste anses rättvist att de somtidigare bott med hjälp av statliga subventioner och borrelativt sett billigare också bidrar till att nya generationerkan erbjudas bra bostäder. Barnen till dem som själva vuxitupp med trångboddhetsnormen ''en boende per rum, kökoch vardagsrum oräknade'' bör också få möjlighet till ett braboende. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsskatt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurshot motbostadsrättsföreningar.1
mot · GG02Sk370 · 1993-01-26 00:00:00 — fick ett nytt skattesystem.Skattereformen innehåller många förändringar somförbättrar ekonomins funktionssätt och förenklarregelsystemet.En av de avsedda förenklingarna, som också syftade tillökat privat sparande, var den generella skattesatsen 30procent på kapitalinkomster. Denna nivå påpreliminärskatten dras direkt av den bank som förvaltarkapitalet och minskar alltså den disponibla räntan. Dettaskatteavdrag sker oavsett om bankkunden ärskattskyldig eller inte. Ideella föreningar och andrajuridiska personer kan enligt uppgift genom att skaffa sig ettorganisationsnummer slippa skatteavdraget.För mindre och tillfälliga insamlingar utan juridiskperson som bulvan dras alltså av ränteintäkternaidag av och tillfaller statskassan. Detta ger orimligakonsekvenser för t.ex. skolklasser som samlar in och spararpengar till en skolresa och andra tillfälliga men högst ideellaprojekt.Mitt förslag är att endast skattskyldiga personer ochföretag belastas med detta avdrag för preliminärskatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör få iuppdrag att utfärda föreskrifter i syfte att hindra attpreliminärskatt dras av på kapitalinkomster för ickeskattskyldiga.
mot · GG02Sk371 · 1993-01-26 00:00:00 — Underhåll av kulturhistoriskt värdefulla manbyggnader I har vi ett unikt kulturarv i vårtbyggnadsbestånd. En betydande del är manbyggnader påjordbruksfastigheter. Stora som små jordbruk har under desenaste åren drabbats av ekonomiska svårigheter.Förändringarna i samhället och inom jordbruksnäringenhar gjort att det är svårt att bibehålla sådan lönsamhet ijord- och skogsbruk att kostnader för underhåll av denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen kan täckas.Skatteomläggningen som trädde ikraft 1 januari 1991upphävde bl a avdragsrätten för underhåll avmanbyggnader på jordbruksfastighet. Detta kommer påsikt att innebära ett hot mot vårt kulturarv och det kan blikostsamt för staten att ta över ansvar för underhåll avkulturhistoriskt värdefulla byggnader som fastighetsägarnainte orkar med.Skattelagstiftningen bör omgående ändras så attavdragsrätten för underhåll och i vissa fall drift avkulturhistoriskt värdefulla manbyggnader återinförs.Möjligheten till avdrag bör avse reparationer som inteinnebär förändring av byggnadens standard. En sådanförändring skulle minska belastningen på det kulturstöd förombyggnad som destineras och administreras avriksantikvarieämbetet. Det finns gott omutredningsmaterial som visar hur kriterier för urval kantillämpas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av att medgeränteavdrag för ett icke standardhöjande underhåll avkulturhistoriskt värdefulla manbyggnader, särskilt påjordbruksfastigheter.
mot · GG02Sk373 · 1993-01-26 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa den s.k.flyttskatten.
mot · GG02Sk374 · 1993-01-26 00:00:00 — De regionala skillnaderna i fastighetsskatt är idagorimligt stora. En omtaxering av alla småhus är dockomständlig och resurskrävande. I stället kan mantillfredsställande lösa problemet för vanliga villaägaregenom att sätta ett tak för taxeringsvärdet av marken. Detfinns ju groteska exempel där taxeringsvärden på vissaattraktiva lägen höjts så mycket att folk som har bott där iårtionden plötsligt kan bo kvar. Vårt förslag äratt det taxerade markvärdet skall uppgå till maximalt100.000 kr för en normal villafastighet. Ändringen bör gällafr o m , alternativt fr o m den 1 januari1994. Om inte kan besluta i fråganbör denna överlämnas till regeringen för utredning.Eftersom tomtvärdet är den del av fastigheten som mestvarierar med konjunkturen, innebär förslaget att manväsentligt minskar både de regionala skillnaderna ifastighetsskatt och taxeringsvärden som ligger övermarknadsvärdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att inför ett system med takvärde förtaxering av mark för småhus att gälla fr.o.m. den 1 januari1993 i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att , om yrkande 1 inte bifalls, inför ettsystem med takvärde för taxering av mark för småhus attgälla fr.o.m. i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att komma med ett förslag tillsystem med takvärde för taxering av mark för småhus.
mot · GG02Sk375 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattereglerna för tillbyggnad av flerfamiljshus Kalkylen för tillbyggnad av flerbostadshus blir dålig dåfastighetsskatt utgår direkt för den nyproducerade delen(för nyproduktion skattefritt , därefter halvfastighetsskatt ). Av rättviseskäl bör sammaskatteregler gälla för tillbyggnad som för nyproduktion avflerfamiljshus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör lägga framförslag om att lika skatteregler (skattefrihet följt avhalv fastighetsskatt ) i princip bör gälla försåväl tillbyggnad som nyproduktion av flerfamiljshus.
mot · GG02Sk376 · 1993-01-26 00:00:00 — Inom allt fler yrkesgrupper utgår olika förmåner som enform av bonus till det arbete som man har, ibland för attunderlätta själva arbetet och ibland för att uppmuntra deanställda -- eller kanske både och.De senaste årens rapporter om försäljningen av nya bilarvisar att en klar majoritet av de nya bilar som säljs är justleasingbilar. Näringsliv och offentlig verksamhet väljer attköpa eller leasa en ny bil till sina anställda av flera skäl. bil står som en garanti för hållbarhet. Den känns tryggoch kan erbjuda nya tekniska möjligheter. Den känns ocksålite lyxigare. Man gör det också därför att en ny bil integenerellt blir så mycket dyrare än en lite äldre bil.Ett företag och en organisation har möjlighet till avdragoch momsbefrielse i stor utsträckning. Sammaundersökningar visar också att man inte väljer enbart en nybil, vilken som helst, man väljer de största bilarna. Det ärsällsynt att små nya bilar köps som tjänstebilar.Tjänstebilens olika användningsområden och förmåner ärsvåra att hålla reda på. När, var och hur den anställdeanvänder sin bil anses inte vara så viktigt för det företageller den institution som en gång köpte ut bilen. Det ledertill att personer med tjänstebilar hör till den grupp avmänniskor som generellt kör allra mest med sin bil, delvisinom ramen för sitt arbete, men också på fritiden.Körsträckans storlek i sig kostar nämligen inte så mycketdå bilen väl är betald, förutom det naturliga slitage somberör alla bilar. För att dämpa bilismens allt störreutbredning på våra vägar bör man därför se över de regleroch förmåner som gäller för tjänstebilar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tjänstebilar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regler och avtal förtjänstebilar bör ses över.