mot · GG02K624 · 1993-01-26 00:00:00 — har för kommuner och landstinghävdat den lokala självstyrelsens principer, inte minst närdet gäller de förtroendevaldas ansvar och villkor. Som ettresultat av våra förslag arbetar just nu utredningen om lokaldemokrati med uppföljningen av kommunallag.BeställarorganisationDen övergång till ett köp--sälj-system på det politiskaplanet som den nya kommunallagen innebar kom attmedföra krav på genomgripande förändringar av denkommunala förvaltningsorganisationen. En i reell meningtydlig beställarstyrning kräver att beställaren ochmottagaren av det beställda tillhör separata organisationermed tydligt avgränsade uppgifter.En omedelbar effekt av en sådan nyordning var attuppgifterna för såväl kommunstyrelse som för dekommunala centrala förvaltningsfunktionerna reduceras tillatt -- förutom målformuleringar av principiell ochövergripande natur -- omfatta endast en fördelning avresurser till beställarna samt en kontroll av beställarna.Här finns anledning understryka att det yttersta politiskaansvaret för en verksamhet eller funktion -- oavsettnämndorganisation -- aldrig får eller kan delegeras till enförvaltningsorganisation eller till tjänstemän.Kommunmedlemmarnas rätt att kunna utkräva ansvar förhur de verksamheter som kommunerna skall svara förbedrivs måste därför tillgodoses av deförtroendevalda i minst samma omfattning som . Dettaställer särskilda krav på de kommunala förtroendemännen.Jag vill understryka att kommunallagen inte är -- ochinte heller skall vara -- ett självändamål för kommunen ochdess förtroendevalda utan ett medel för att tjänakommuninvånarna och främja rättvisa och rättssäkerhet.Utvecklingen i många kommuner visar att beställar-utförarsystemet inte var den lösning för den lokalaorganisationen som förutspåddes. Enligt min uppfattningbör utvecklingen utvärderas så att serviceansvaret ger denopartiskhet och rättvisa som kommunallagen förutsätter förkommunens ansvar gentemot medborgarna.Alternativ i verksamhetFramväxten av alternativ inom den kommunalaverksamheten kräver att medborgarnas berättigade krav påinsyn, sekretess och demokratisk styrning skall tillgodoses.Därför har fått i uppdrag attlägga fram förslag som säkerställer detta.Enligt min mening är detta en för snäv avgränsning avuppdraget. Den nya kommunallagen har ånyo slagit fastvissa grundläggande principer för den kommunalaverksamheten som bör få genomslag även när de bedrivs ialternativa former om det tillhör den kommunalakompetensen. Exempel härpå är lokaliseringsprincipen,likställighetsprincipen och beslut om retroaktivverksamhet.I förarbetena till kommunallagen förs också ettresonemang om att när det enskilda initiativet viker ellerfaller bort på ett visst serviceområde som normalt hävdas avden privata företagsamheten, kan det uppkomma etträttsligt utrymme för kommunala åtgärder som annarsskulle betraktas som otillåtna. Denna princip bör gälla ävenomvänt, skulle det uppstå grund för privat verksamhet somkan ta över den verksamhet som normalt hävdas tillhöraden privata verksamheten, bör den helt avkommunaliserasför att uppnå enhetliga gränser mellan olika verksamheter.Det finns heller ingen grund för generella regler elleruttalande från statens sida när det gäller privatisering,entreprenader eller obligatorisk upphandling.Kommunerna är så olika till sin struktur att det som i vissastörre kommuner varit av hävd kommunalt monopol i andrakommuner alltid legat på entrepenad. Framförallt gällerdetta i kommunernas så kallade affärsverksamhet.Lokaldemokratikommittén bör därför, enligt minuppfattning, ges vidgade uppgifter beträffande regelverketkring alternativa verksamheter i kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning och översyn avkommunaldemokratiska frågor.