mot · GG02Ub472 · 1993-01-26 00:00:00 — Överklagande av betyg m.m. Varje elev skall ha rätt till en hederlig och rättvisbedömning av sina kunskaper. Betygen avgör ofta vilkafortsatta studier en elev bereds tillgång till. Med sannolikhetkommer valet av studier i morgondagens samhälle att ihögre grad än avgöra en människas livsinkomst ochframtidsmöjligheter. Medvetenheten om detta gör attkonkurrensen hårdnar. Det blir allt viktigare att betygen ärså korrekta som möjligt. Helt går det inte att undvika när en lärare skall kännaså många elever som förekommer i svenska klasser. Det ärdärför väsentligt att minska risken för missbedömningar.Den elev som råkar ut för en godtycklig ellerfelaktig bedömning, eller t o m i enstaka fall en subjektivlärare, kan inte få sina kunskaper prövade av en annanlärare.Rektorer utövar inte chefskap i betygshänseende utanlärarna är mer eller mindre enväldiga i sin bedömning aveleven med de risker för felbedömningar detta medför. Deflesta lärare anstränger sig att göra en rättvis bedömning aveleven, men det finns också exempel på lärare som låtitpersonliga antipatier drabba ett barn. Det är angeläget attstaten bidrar till att öka chansen för eleverna att bli rättvistbedömda och i varje fall undanröjer uppenbarafelbedömningar.Det finns därför anledning att tillskynda ett nyttbetygssystem med fler grader, målrelaterade betyg och isynnerhet möjligheten till omprövning.Elever som går i avgångsklass kommer att befinna sigi konkurrenssituation med de elever som får glädjen att gåi det nya systemet. Elever i det nuvarande systemet kommerdirekt att missgynnas om det inte öppnas någon möjlighettill omprövning. Här kommer att behövas enövergångsbestämmelse för elever i det nuvarande systemet.För att eleverna skall känna större tillit till skolsystemet,skolan och lärarna bör ingen elevs betyg i avgångsklassavgöras utan att en medbedömare tagit del av elevensskriftliga prestationer och även fått någon erfarenhet avelevens muntliga prestation.Om eleverna inte har möjlighet till att få vare sigmedbedömare eller att pröva för annan lärare vidmissbedömning innebär det att samhället ger sitt benägnabistånd till subjektiva bedömningar, eftersom sådana intekan ifrågasättas. Därmed riskerar elever att drabbas avvanmaktskänsla och ibland meningslöshet med skolarbetet.Det är nödvändigt att fatta beslut om varje elevsrätt att överklaga ett avgångsbetyg, lämpligen tillskolstyrelsen (eller möjligen till ), som sedanavgör om eventuell misstanke om subjektiv bedömning kanföreligga. I sådana fall bör elev ha rätt till ny prövning förannan lärare. Frågan kan avgöras i samband med attpropositionen om nytt betygssystem kommer 1993 eller isärskild ordning. Det är angeläget att undvika dröjsmål idenna fråga, som för elever måste upplevas som en frågaom ''rättssäkerhet'', rätten att bli (be)dömd enligt rättvisakriterier.Samtidigt är det angeläget att eleverna kan lita påskolans opartiskhet så långt som möjligt, och därför börmedbedömare vara regel i avgångsklassen. Enmedbedömare ökar också lärarens möjlighet att få en bredbild av eleven och att sätta riktiga och rättvisa betyg.För närvarande tycks betygssättningen variera ganskarejält trots centralprov. När samma skrivning av en lärarekan få en tvåa och av en universitetsinstitution anses värden femma, så visar det att utrymmet för lärarnas subjektivabedömning är stort. När en elev som skriver femma på allaskrivningar ändå kan få en trea i slutbetyg visar även det attrisk för felbedömning ibland kan föreligga. När exaktsamma skrivning kan få helt olika betyg beroende på vilkenlärare som avgivit det, visar det också att lärarna är vanligamänniskor med sympatier och antipatier och att systemetbehöver en kontrollfunktion via enöverprövningsmöjlighet.Lärare kan också ha behov av medbedömare i sådanafall där hela klassen har ungefär samma nivå, t ex närcentralprovets klassgenomsnitt är 4,9 och den lägsta har 4,8och den högsta 5.Det bör även på betyget framgå hur många betyg avolika slag som delats ut i klassen. Om elever i nuvarandebetygssystem inte får en överprövningsmöjlighet kommerorättvisa att uppstå mellan årskullarna, mellan elever somkonkurrerar till samma platser i olika utbildningsvägar.Vid en internationell jämförelse visar det sig att i Sverigesaknar gymnasieutbildning, medan motsvarandeandel för är , för och för . Vi intar heller ingen tätplats när det gäller antaletuniversitetsutbildade. Det är angläget att stimuleraungdomar till ytterligare inlärning, till att lära mer, strävavidare. Därför måste de delar av betygssystemet som direktutgör en hämsko ändras . En överklagandemöjlighetav betyg liksom medbedömare vid avgångsbetyg bör snarastinföras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överklagande av betyg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prövning för annan lärare.