mot · GG02Jo654 · 1993-01-26 00:00:00 — Tillgången till god miljö och oförstörda naturtillgångaroch attraktiva boendemöjligheter blir allt viktigare för enregions framtid. Det skånska landskapet med det allestädesnärvarande havet har konkurrensfördelar gentemot andraregioner. är miljöbelastningen i regionen redanidag för stor. Vattenföroreningar i ochluftföroreningar i regionen -- både utifrån och fråntrafiken -- är större än vad vi accepterar enligt de miljömålsom är beslutade.Luftföroreningar och markförsurningLuftföroreningarna i har blivit allt allvarligareunder . Stora arealer skånsk skogsmark bärdjupa spår av miljöförstöringen. Mark- och skogsskadornai har nått en nivå som allvarligt hotar skogs- ochjordbruk.Under 1991 har det gjorts en inventering av skogsskadori samt en analys av skadeutvecklingen mellan 1986och 1991. De trädslag som inventerats är tall och gran. Dethar skett en mycket kraftig ökning av barrförlusterna hosbåde gran och tall.I de sydsvenska skogarna är det sannolikt att flera olikaluftföroreningar och dessas effekter samverkar ocheventuellt förstärker varandra. För svenskt vidkommandeär det främst ozon som i stora geografiska områden kanförväntas orsaka direkta skador på barr. Ozonhalter över denivåer som ger skador på barrträd registreras regelmässigt iSkåne och Västsverige.Markförsurningen, speciellt i kombination med en ökadkvävedeposition, har tidigt diskuterats som en förklaring tillobserverade skogsskador. Snabba reduktioner avdepositionen av svavel och kväve i den omfattning somkrävs kommer knappast att kunna genomföras på grund avalltför stor politisk, teknisk och ekonomisk tröghet.I väntan på tillräcklig emissionsreduktion måstemarkkalkning med kompensationsgödsling tillgripas somövergångsstrategi för mycket omfattande arealer, sannoliktför huvuddelen, av den skånska skogsmarken. ärkompenserande mineraltillförsel i praktiken obefintlig.Det behövs både internationella och lokala svenskaåtgärder för att minska försurningsskadorna. De viktigasteär fortsatt kalkning av sjöar och vattendrag, kalkning ochgödsling av skogsmark och miljöanpassadeskogsbruksåtgärder.VåtmarkerDet är viktigt att våtmarker som tidigare dikats ut i detskånska landskapet återskapas och nyanläggs. Sjöar, kärroch myrar är effektiva kvävefällor. På så vis kan på ettekonomiskt fördelaktigt sätt kväveutsläppen i sjöar,vattendrag och hav minska. Vi måste också komma ihågvilken stor betydelse som våtmarkerna har förodlingslandskapets flora och fauna.Det är även med stor tillfredsställelse vi konstaterar attNaturvårdsverket föreslagit förbud mot jakt med blyhagel ivärdefulla våtmarker från . Många av dessaär grunda vatten där änder, gäss och svanar kan bli allvarligtförgiftade. För del innebär det förbud mot jakt medblyhagel i , Klingavälsån-Krankesjönsamt påpekar också att blyhagel inte böranvändas för jakt på marker med lågt pH-värde, eftersomblyhagel då kan omvandlas till mer giftiga blyföreningar,exvis blykarbonat (blyvitt). Då tyvärr stora markområdeninom har oroväckande låga pH-värden är dennamarkering från sida viktig.Även dikningsverksamheten i jordbruket ochskogsbruket måste radikalt minskas då den hotar storanaturvärden och skapar risk för ökat kväveläckage.Naturvårdsverket och anser att alldikning av värdefulla våtmarker, som hör till klass 1 och 2 iden svenska våtmarksinventeringen, ska förbjudas i , och Skogsstyrelsenhar i en rapport till regeringen föreslagit förbud mot nydikning inom skogs- och jordbruket i Skåne.Vi liberaler i vill understryka vikten av bådaförslagen och hoppas att regeringen genomför de föreslagnaförbuden.Vi vill också påpeka den stora vikten av ett välfungerande samarbete mellan naturvårdsmyndigheternaoch lantbruksnämnderna vid jordbruksnedläggningar så attviktiga bevarandefrågor, typ områden för rörligt friluftslivoch våtmarker, bevakas på bästa sätt.Skälderviken och HanöbuktenProblemen i och är minsktlika stora som de som drabbat . Områdenmed t.ex. döda bottnar växer, fisken visar skador ochfångsterna minskar drastiskt.För att rädda våra kustvatten krävs en aktivare politikför att stoppa kväveutsläpp från både jord- och skogsbruk.Dikningsverksamheten i jordbruket och skogsbruket hotarstora naturvärden och därför vill vi understryka vikten av deförbud som tidigare redovisats.StranderosionStranderosionerna vid Skånes kuster utgör ett allt störreproblem. De åtgärder som behövs för att stoppa erosionenutefter är både omfattande ochkostnadskrävande. Det måste vara ett statligtnaturvårdsintresse att unika sandstränder skyddas.Ur allemansrättssynpunkt är de av största värde förfriluftslivet. Av samma skäl är det viktigt attNaturvårdsverket ägnar stor uppmärksamhet åt problemen.Ystads kommun arbetar med en plan för att minskastranderosionen. Kommunen planerar att själv investerapengar tillsammans med berörda fastighetsägare och hardessutom sökt statliga bidrag. Vi hoppas naturligtvis attkommunen ges möjligheter att få bidrag till detta projekt.Ystads kommun har dessutom tillsammans med tekniskahögskolan i och arbetat fram modellerför hur man kan rädda stränderna.Vi menar därför att det är viktigt att regeringen kommermed en långsiktig åtgärdsplan för strandskyddande åtgärderutefter den skånska kusten och dessutom ger möjligheter tillbidrag till olika projekt.UrskogarSkåne har fortfarande några få urskogsliknandeområden kvar, främst några områden med ädellövskog.Trycket mot dessa är särskilt stort i det tättbefolkade Skåne.Återstående få områden måste få ett bättre skydd och dettabör säkerställas med reservatsbildning.Vi vill understryka vikten av attmiljökonsekvensbeskrivningar görs innan man tillåterexploatering och brukningsmetoder som starkt påverkarnaturmiljö, flora och fauna.Skyddet av den i särskilt utsatta ädellövskogenmåste öka. Det måste bli en bättre samordning av reglernamellan de olika länen i både , och Blekinge.Vi uppmanar också regeringen att ta initativ till enförstärkning av skyddet av ädellövskogen.Utrotningshotade djur och växterI har ett antal däggdjursarter, fågelarter ochkärlväxter utrotats . Uppemot tvåhundra växteroch svampar och ett tiotal ryggradsdjur är akut hotade. Avlandets hotade arter bland djur och växter finns nästanhälften i , som har av landets totala yta.Vi menar att bevarandemål för hotade djuroch arter måste tas på ett större allvar och det ekologiskaåteruppbyggandet starta i Skåne.Naturvården och artbevarandet måste länkas in i nyabanor. Bevarandet av den biologiska mångfalden måstetillmätas större betydelse än . Det statiskareservatstänkandet bör kompletteras med ennaturvårdsstrategi som tar mer hänsyn till hur naturensdynamik och landskapets mosaikartade sammansättningpåverkar växternas och djurens talrikhet och utbredning.För att bevara en utrotningshotad art kan det t.ex. varanödvändigt, eller om man så vill tillräckligt, att ha särskildaregler punktvis inom stora områden utan att ha vittgåendereservatsföreskrifter för hela området.Säkerställande av natur i nationalparker och reservat ärändå nödvändigt. Dessa skyddsformer bör användas somstödjepunkter i ett nätverk som skapar förutsättning förbevarande av och biologiska mångfald.Häckeberga naturvårdsområdeHäckeberga naturvårdsområde är i sin helhet avriksintresse för naturvården och till stora delar även förfriluftslivet och kulturminnesvården. I början av 1980-taletbeslöt om ett förordnande enligt 19 §naturvårdslagen. I beslutet sades bl.a. att ''växlingen mellandet öppna och slutna landskapet är en av förutsättningarnaför landskapets skönhetsvärde samt att bevara ochbibehålla områdets fauniska värden''. Det står även: ''... attgenom normal jordbruksdrift bevara det urnaturvårdssynpunkt värdefulla odlingslandskapet.Jordbruksmarken ska därvid hävdas genom åkerbruk, beteeller slåtter.'' Beslut i samband med omställningen ijordbruket har emellertid satt intentionerna i denna lag urspel bl.a. genom att jordbruksverket inte medgernaturvårdande åtgärder på omställningsmark.I stället för att -- som avsikten ursprungligen varit --använda anläggningsstödet positivt för t.ex.lövskogsplantering på den skånska slätten kommer nuskattemedel att tas i anspråk för att fylla ut luckor i detomväxlande landskapet. Syftet med anläggningsstöd ochomställningsbidrag var bl.a. att åstadkomma en meromväxlande landskapskaraktär med bättre förutsättningarför mångfald i flora och fauna. I Häckeberga kommer enutökad skogsplantering att medföra en homogenisering ochdärmed en utarmning av mångfalden.Ett för Malmhöhus län specifikt problem är attdjurhållningen är så gles att betesdjur sällan finns att tillgå.Ett ytterligare absurt hinder för Häckeberga säteri,eftersom man där inte har betesdjur, utgörs av en annanföreskrift från jordbruksverket, som kräver att endastmarkägarens egna djur får beaktas.Det är en paradox att statligt stöd utgår för att utarmamiljön inom områden av riksintressen! Det är också enparadox att ett statligt verk ges utrymme att motverkanaturvård -- ett av samhällets viktigaste uppgifter , bådepå kort och lång sikt.De statliga anslagen och resurserna bör därför snarastomfördelas så att även relevanta belopp för aktiv naturvård,t.ex. öppethållande genom betesdrift, kan betalas ut direkttill markägaren.Vi liberaler menar också att naturvård, antingen det ärinom Häckeberga naturvårdsområde eller något annatområde av riksintresse för naturvården, måste gestillräckliga skäl för stödåtgärder och bör därför ekonomisktlikställas med jordbrukspolitiska stöd.Det är även viktigt att anläggningsstöd för plantering avskog/energiskog styrs på ett sådant sätt att områden som börhållas öppna av natur- och landskapsskäl inte hotas.Det är också viktigt att kommunerna får ett störreinflytande vid beslut om skogsplantering i värdefullalandskaps- och naturområden, eftersom naturvården enligtnaturvårdslagen är ''en såväl statlig som kommunalangelägenhet''. Anläggningsstöd inom områden avriksintresse och/eller som är upptagna i kommunernasnaturvårdsplaner måste kommunerna få större möjligheteratt påverka, där kommunerna har ett naturvårdsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre samordning mellanjordbruks- och naturvårdsmyndigheter, när det gällerbestämmelser och bidrag inom Häckeberganaturvårdsområde och övriga naturvårdsområden i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre möjligheter förkommunerna att påverka miljöpolitiska beslut, därkommunerna har stort naturvårdsansvar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om långsiktig åtgärdsplan förstrandskyddande åtgärder utefter den skånska kusten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida miljön i .