mot · GH02Bo5 · 1993-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:82 Samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning I propositionen om samhällsvetenskaplig bostads- ochbyggforskning föreslår regeringen att ensamhällsvetenskaplig ochbyggforskning byggs upp i , knuten till Uppsalauniversitet. Förslaget innebär en stegvis uppbyggnad avinstitutionen. Regeringen föreslår ett anslag på 14 miljonerkronor /95 och 1995/96,därefter skall basfinansieringen uppgå till 20 miljonerkronor.Riksdagen beslutade att en snabbutredningangående den samhällsvetenskapliga forskningens framtidskulle ske. Uppdraget gick till () och desshuvudsekreterare . Utredaren konstaterade i storöverensstämmelse med den tidigare utredningen av SverkerGustafssson:1. Den samhällsvetenskapliga forskningen vid () bör inte avvecklas utanatt något annat kommer i dess ställe. Om så inte skerkommer det inte längre att här i landet finna någonmångvetenskaplig miljö med långsiktighet i verksamheten,där forskning om bostads- och byggområdet kan bedrivas.Med hänsyn till forskningsrådets samhälleliga betydelsebehövs en sådan resurs alltfort.2. SIB har fyllt sin roll som kunskaps- ochinformationscentrum väl, men forskningen har i alltför storutsträckning fått drag av utredningsverksamhet och i alltförliten utsträckning varit inriktad på forskningsuppgifter medinomvetenskaplig relevans och betydelse. En inte obetydligdel av den forskning som bedrivits på SIB uppvisar godvetenskaplig kvalitet, men i fortsättningen bör eftersträvasatt en betydligt större del av den samhällsvetenskapligabostads- och byggforskningen når upp till denna nivå.3. Om bostads- och byggforskning -- såsom härförordas -- skall fortsätta i en ny organisationsform, bör denvetenskapliga ledningen och planeringen av forskningenstärkas. Vidare bör forskningens omfattning i storutsträckning bestämmas av forskarnas förmåga att fåprojektbidrag från forskningsfinansierade organ somfördelar forskningsmedel efter vetenskapligkvalitetsprövning. I den mån utredningsuppgifter utförs,bör detta få formen av uppdrag som är heltexternfinansierade. Institutionen bör eftersträva att ensådan verksamhet också bidrar till institutionens egetforskningsprogram eller kan förväntas ge ny kunskap avmer allmän betydelse inom forskningsområdet.Utredaren föreslår att den samhällsvetenskapligaforskning som bedrivits på SIB skall ersättas av enny samhällsvetenskaplig byggforskning. Denna skall vara förlagd till mentillhöra och ingå i desssamhällsvetenskapliga fakultet.Forskning och forskarutbildning vid densamhällsvetenskapliga ochbyggforskning i skall i huvudsak omfatta ämnenaföretagsekonomi, kulturgeografi, nationalekonomi,sociologi, statistik och statsvetenskap. Forskare inomangränsande områden bör emellertid också kunna knytastill institutionen, om det behövs för att främjamångvetenskaplig forskning eller för institutionensforskningsprogram i övrigt. Här föreslås att professurerskall finnas inom samtliga sex områden. Om de professureri företagsekonomi och nationalekonomi som inrättas vidSIB i stället kommer att tillhöra KTH-institutionen, börlikväl forskare i dessa ämnen ingå i densamhällsvetenskapliga institutionen. Även möjligheten aven dubbel fakultets- och institutionsanknytning förprofessorerna i dessa ämnen bör övervägas.Utredaren föreslår två alternativ för basorganisationenvid den nya institutionen.Båda alternativen innehåller 6 professurer, 9 alt. 6lektorstjänster, 6 alt. 4 forskarassistenttjänster ochytterligare 6 tjänster (som under uppbyggnadentidsbegränsas och sedan omvandlas tilllärartjänster). Det är önskvärt att särskilda medel tilldoktorandtjänster knyts till institutionen.Den totala kostnaden uppgår till 22,7 miljoner kronorför alternativ 1 och för alternativ 2.Vi socialdemokrater håller fast vid ambitionsnivån förden samhällsvetenskapliga forskningen och därmed för dessfinansiering som vi redovisade i vår motion 1992/93:Ub128våren 1993. Motionen accepterade att SIBs verksamhetdelades upp i två institutioner, varav densamhällsvetenskapliga inlemmas i ochden tekniska i KTH. Uppdelningen borde ske eftersakfrågornas natur och inte efter behovet av en ''blandad''delfakultet. Vi föreslog att basanslaget till densamhällsvetenskapliga delen skulle utgå med 32 miljonerkronor första året, dvs. /94 för att för andraoch tredje året inom treårsperioden minskas till 30respektive 28 miljoner kronor.Beroende på att utredningsmannen har konstaterat attambitionsnivån kan hållas till en något lägre kostnad och attikraftträdandet förskjutits från till 1 januari 1994föreslår vi nu att tillförs för budgetåret1993/94, 1994/95 och 28 miljoner kronor1995/96.I denna summa ryms finansieringen enligt alternativ 1 iutredningen av . Dessutom anslår vi 2,3 miljonerkronor för att kunna behålla en del av servicepersonalensom är av särskild betydelse för den temainriktadeforskningen. Inom vår finansieringsram ryms också 5miljoner kronor i ökade anslag till för att skallkunna stödja bostads- och byggforskningen i störreutsträckning utan att andra forskningsbehov blir eftersatta.Vi anser att den externfinansierade forskningen skallöka, men att detta måste ske . Den hittillsvarandeutvecklingen har visat att uppdragsfinansierade projektunder den gångna femårsperioden har minskat från 4,4 %till 1,8. Det är därför viktigt att det forskningsarbete sombedrivs på SIB kan fullföljas utan avbrott. Personalen skallkunna få tidsbegränsade projektanställningar på den nyainstitutionen och möjlighet att söka nya tjänster när de nyaprofessurerna tillsatts.En förutsättning för en fungerande institution med storvetenskaplig bredd är att båda professurerna i ekonomiknyts till den nya institutionen, samt att institutionen gesmöjlighet att inrätta tjänster även vid sidan av de disciplinersom företrädes av professurerna. Det är också viktigt attinstitutionen får egna doktorandtjänster.En organisationskommitté bör bildas för attkunna ta ansvar för den pågående forskningen ochföreträda institutionen när SIB läggs ner den 1 januari 1994.Enligt beslut och regeringens direktiv skulleutredningen belysa jämställdhetsaspekterna vid en nyorganisation. Dessa har endast berörts så att universitetetskall utarbeta en jämställdhetsplan i uppbyggnadsskedetoch att jämställdhetsaspekter på samhälls- ochbebyggelseplanering, bostadspolitik, bostadssociala frågoroch bostäders utformning bör beaktas i institutionensforskningsprogram. Samt att den första rekryteringenkommer att få en stor betydelse för forskningens inriktningoch utveckling.Regeringen nöjer sig i propositionen med att säga attrekryteringen vid den nya institutionen kommer att habetydelse.Vi anser att det behövs en klarare markering frånregeringen om intentionerna med jämställdhetsarbetet. Detmåste självklart ingå en jämställdhetsanalys vid allaplanerade forskningsprojekt. Likaså är rekryteringen avpersonal viktig. Det förtjänar då att påpekas att det redanidag finns gott om kvinnliga anställda vid och med vårmodell har kvinnorna större möjlighet att få behålla sinaarbeten än med regeringens snåla modell med en mycketlångsam uppbyggnad av verksamheten och den splittring avden nuvarande personalen som då blir en naturlig följd.Gävle med omnejd är dessutom ett av de områden i landetsom har störst arbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att under åttonde huvudtiteln tillUppsala universitet för den i /94 anslå , för budgetåret1994/95 anslå samt för budgetåret1995/96 anslå ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att professurer i ekonomi knytstill ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en organisationskommittéomedelbart bildas för att ansvara för pågående forskningoch överföring av verksamheten från SIB,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en klarare markering avjämställdhetsarbetet både vid rekrytering till och iforskningsprojekten.