mot · GH02Ju5 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RR2 revisorers förslag angående polisen På initiativ av revisorers arbetsutskott har engranskning av polisen genomförts. Granskningen har främstgällt styrningsfrågor, strukturfrågor, effektivitetsfrågor ochfrågor om verksamhetsinriktning och tillsyn. Revisorernasförslag har redovisats i granskningsrapporten isamhällets tjänst (1992/93:1). Rapporten harremissbehandlats.Granskningsrapporten ger vid handen att styrningen avpolisen inte fungerar till belåtenhet. Från centralt håll harangivits att polisen skall prioritera ekobrott, narkotikabrottoch våldsbrott. Granskningsrapporten anger att en sådanprioritering inte gjorts med undantag för våldsbrott.Vad gäller ekobrottsbekämpningen påpekas bl.a. attekopolisen trots fortbildning befinner sig ikompetensmässigt underläge. Det påpekas vidare att enförklaring till att området är underförsörjt kan hänga ihopmed att flera polismyndigheter slagit samman sinabedrägeri- och ekorotlar. Detta skulle ha medfört, enligtgranskningsrapporten, att bedrägeriärendena kommit att taresurser och utrymme från ekobrotten.Granskningsrapporten anger att huvuddelen avpolisarbetet löses bäst genom lokal styrning och närasamverkan med lokala organ. Ett polisarbete så näramänniskorna som möjligt och med god lokalkännedomanses vara en grundbult för polisens styrning ochorganisation. Detta har även ett brett stöd hos allmänheten,berörda polismyndigheter och andra rättsvårdandeinstanser.På några områden har revisorerna avvikandeuppfattning mot denna princip. Det gäller då ekobrott ochtrafikövervakning. För ekobrottsbekämpning anser man attmycket talar för att detta samlas i en nationellt organiseradekopoliskår.Flertalet av remissinstanserna är negativa och redovisarett starkt motstånd till en sådan ordning. Efterremissbehandling och de synpunkter som där angivits avstårRiksdagens revisorer från att nu föreslå en centralt inrättadorganisation för ekopolis.Vi delar uppfattningen om vikten av att ekobrott gesstörsta möjliga prioritering. En effektivare bekämpningskulle kunna leda till stora vinster för samhället. Enligtuppskattningar från Brottsförebyggande Rådet (BRÅ)skulle ytterligare ca i undanhållnaskatter ganska enkelt kunna drivas in, jämfört med vad somsker idag.Under senare år har mycket gjorts för att öka resursernaoch få fler fall till domstol. En regional kriminalpolis harinrättats. Mot den ekonomiska och organiseradebrottsligheten har regeringen för kommande budgetåravsatt ytterligare . Riksåklagaren har fåttresurser för att ha en särskild grupp med åklagare ochrevisorer. Straffen har höjts för vissa ekonomiska brott,såsom häleri och svindleri. En ny lag mot s k penningtvätttvingar finansinstituten att granska och rapporteramisstänkta penningtransaktioner på ett helt annat sätt äntidigare.Ekobrott är ett synnerligen angeläget område församhällets brottsbekämpning. Flera olyckligakonsekvenser följer i ekobrottens spår, undanhållande avskatt som leder till negativa effekter förfördelningspolitiken, den ekonomiska brottsligheten hotarmarknadsmekanismen genom att kraftigt snedvridakonkurrensen i flera branscher. Den ekonomiskabrottsligheten har även i stor utsträckning under senare årriktat sig mot olika delar av näringslivet, t ex motleverantörer, kreditgivare och kunder. Ofta förekommerannan brottslig undervegetation i samband med ekobrott.Även ur en mer allmän brottsbekämpnings- ochbrottsförebyggande verksamhet är alltså extra insatser motekobrottslighet påkallade.Det finns även starka skäl att höja ett varningensfinger att inte nonchalera vissa av de traditionellaekobrotten. Utbrett momsfusk, systematiska konkurser ochtömning av bolagstillgångar är ett så utbrett fenomen ivissa branscher, att det är svårt att bedriva verksamhet påärliga villkor.Liksom vid bekämpandet av annan brottslighet finnsinte någon enkel lösning som eliminerar ekobrottslighet.Det handlar istället om att satsa på flera olika åtgärder.Enligt förslag från revisorer borde en centralmyndighet för att bekämpa ekobrotten övervägas. Även omdet behövs mer samordning mellan berörda myndigheter,förvaltare och revisorer är det inte fler centrala myndighetersom är lösningen.Specialistkunskaper bör istället organiseras i ekorotlarpå regional nivå. behövs en bättrepersonalpolitik, som gör att de som specialutbildats inomekobrottsbekämpningen skall kunna behållas inomorganisationen. Den stora rörligheten bland utbildadkompetent personal ger ingen bra utredningseffekt.Skapa obligatoriska träffar mellan konkursförvaltare,kronofogdemyndigheter, revisorer och åklagare i enkonkurs. Därigenom skulle en effektivare och merasamordnad myndighetskontroll kunna uppnås. Kunskapenfinns i de flesta fall på lokal nivå. Ju närmare den konkretaverksamheten utredarna sitter desto bättre blirsakkunskapen.Förebyggande insatser får inte förringas inom ekobrotts-och konkursbekämpningen.Det behövs en ny skuldsaneringslag och en lag omföretagsrekonstruktion. Prioriteringsordningen vidfördelning till gäldenärer måste ändras. tvingas fleraunderleverantörer in i onödiga konkurser, eftersom de inteprioriteras vid konkurser. Resultatet har blivit endominoeffekt, där en större konkurs lett till en serie mindrekonkurser, trots att flera företag gått bra.Bankerna måste ta ett större ansvar gentemot låntagarei ekonomiskt trångmål. Bolagslagarnas krav på upprättandeav kontrollbalansräkningar måste skärpas. upprättasdessa för sent om de upprättas alls.I vissa fall kan det också vara nödvändigt med en översynav straffskalorna och ytterligare kriminalisering förborgenärsbrotten i . Detsamma gällerrekvisiten för återvinning i en konkurs.Vi vill med denna motion till ge våruppfattning tillkänna om en framtida organisation förekobrottsbekämpning. Vi delar den skepsis och den kritiksom remissinstanserna framför gentemot förslaget om encentralt organiserad ekopolis. Vi ser det inte motiverat attför ekobrottslighetens bekämpande frångå dennärhetsprincip som gäller för övrig polisiär verksamhet,styrning och organisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiska brottsligheten.