mot · GG02Jo616 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningSkagerrak och har allvarliga miljöproblem.För som går utan att kraftfulla åtgärder sätts införvärras situationen.Åtgärder måste därför vidtas både nationellt ochinternationellt. Ansvaret för haven är en internationellangelägenhet som berör många länder. Överenskommelsermellan länderna är därför nödvändiga. Detta får dock intevara ett alibi för att vi själva i inte påbörjar dettaarbete redan innan sådana överenskommelser finns.Miljökostnader måste alltid betalas -- det går inte attsmita undan notan. Frågan är bara vem som skall betala ochnär det skall betalas? Enligt vår uppfattning måste varjegeneration ta sitt ansvar. Vi skall inte skjuta över problemettill våra barn och barnbarn.LägesbeskrivningDen aktuella miljösituationen i hela ochframförallt i och är mycket allvarlig.Döda havsbottnar, giftiga algblomningar, övergödning ochsyrebrist är exempel på denna situation. Under hösten 1988drabbades viktiga delar av av akut syrebrist.Förhållandena blev inte bättre , ochutvecklingen förstärktes ytterligare under 1990.Under första halvåret 1991 var situationenförhållandevis bra. Detta torde i första hand bero på attfriskt vatten kommit in från genom de kraftigastormar som förekommit. Det finns dock ingaförutsättningar för att dessa förbättringar skall blibeständiga om inte utsläppen minskar.Sedan regelbundna mätningar påbörjades i västerhavethar syrehalterna på många mätplatser från tillnorska gränsen aldrig varit så låga som . IBohusläns inre fjordar har bottnarna varit döda under 10meters djup och i och harsyrevärdena varit mycket låga.Under hösten 1989 förutspådde många att 1990 årsförhållanden i västerhavet skulle bli relativt bra. Varkengiftalger eller säldöd hemsökte kusten och siktdjupet varovanligt bra vilket tydde på relativt litenalgproduktion.Detta är kanske det mest oroande; trots till synesnormala förhållanden återkommer syrebrist och dödabottnar.Konsekvenserna för fisket har varit stora. Bottenlevandefisk som t.ex. torsk, rödspätta och vitling har i storutsträckning antingen dött eller flytt, och havskräftan harmed all sannolikhet dött i de aktuella områdena.De svåra miljöproblemen i västerhavet har alltså funnitsunder och situationen förvärras . Numåste kraftfulla åtgärder vidtas för att vända utvecklingen.Internationellt problemHaven har länge betraktats som gigantiska soptippar.Inte minst gäller detta Nordsjön.Föroreningarna i kommer från många olikahåll. Föroreningar från förs norrut medströmmarna. Andra föroreningskällor är de kraftigtförorenade floderna i . Därtillkommer oljespill och andra utsläpp från oljefälten iNordsjön. Tungmetaller och kemikalier släpps ut i storamängder från industrier i bl.a. . Radioaktivautsläpp från den stora nukleära anläggningen vidIrländska sjön har lett till att forskare kunnat påvisaförhöjda radioaktiva värden i både vatten och fisk utanförden svenska . Till detta kommer urlakning avkväve från jordbruksmark och skogsmark.Luftföroreningarna påverkar också havet. I vissaområden kommer så mycket som av föroreningarnavia luften. Här är det främst biltrafiken som svarar för destörsta utsläppen. Dessutom förekommer dumpningar avavfall och sopförbränning till havs.Som dessa fakta visar är det nödvändigt medsamordnade internationella åtgärder för att kunna lösaproblemen.Arbetet med miljö förekommer i ett antalolika internationella forum. De viktigaste är Paris- ochOlsokommissionerna samt Helsingsforskommissionenliksom . Därutöver arbetar både FN-och EG-organ med miljöövervakning. För att effektiviseraarbetet behövs bättre samordning av de insatser som görsliksom av de ytterligare insatser som behöver göras. Därförbör en inrättas som tar ett samlat greppöver miljösituationen i , inklusive ochKattegatt och där samtliga berörda nationer deltar. Genomen sådan kan nödvändiga helhetsgrepptas för att förbättra miljösituationen i västerhavet.Beträffande de radioaktiva utsläppen från ärdessa av så allvarlig art att bör kräva av attanläggningen stängs och att ett saneringsarbeteinleds.Oljeutvinning i SkagerrakUnder framkom att det finns norska planerpå provborrning efter olja i Skagerrak.Visserligen ligger en eventuell oljeutvinning i dettaområde ganska långt fram i tiden, men det finns allanledning att redan nu avvisa alla sådana planer.Om planerna realiseras innebär det stora hot mot ett avde viktigaste fiskeområdena för de svenskavästkustfiskarna.Förutom att trålfisket försvåras rent fysiskt kommer ensådan verksamhet att störa den miljön. normal drift sker utsläpp av mindre mängder olja,dessutom finns naturligtvis risk för ett stort utsläpp genomolyckshändelse. Ett större utsläpp av olja i detta känsligaområde skulle få oöverskådliga konsekvenser för denekologiska balansen. Fisket skulle för lång tid framövervara helt utslaget.Sverige bör därför i dels direkta överläggningar medNorge och dels i andra internationella forum verka för attoljeutvinning i inte kommer till stånd.De svensk-norska gränsvattnenVattenkvaliteten i norra kustområde ärfortsatt dålig. Detta är till stor del beroende på utsläpp frånnorska sidan.Även om betydande förbättringar har kunnatkonstateras i genom det åtgärdsprogram somsattes in , är situationen nu återigenalarmerande. Fortsatta åtgärder är därför nödvändiga.Beslutet om att stänga cellulosafabriken i är därför,ur miljösynpunkt, ett mycket glädjande besked.Den största föroreningskällan är dock Glomma, som ärNorges längsta och mest vattenförande älv. Glomma kanliknas vid en jättelik kloak. Träförädlingsindustri, kemiskindustri, livsmedelsindustri och andra verksamheter svararför stora utsläpp av tungmetaller, syror, oljor, organisktmaterial och närsalter. Till detta kommer kloakutsläpp fråntiotusentals människor som går i stort sett orenat ut i älven.Undersökningar av ''Norsk Institutt for vannforskning'' harklarlagt att ett område i ochutanför Glommas mynning är starkt förorenat, och ett ännustörre område är klart påverkat.Nordisk handlingsplanDen handlingsplan som de nordiska miljöministrarnatidigare kunnat enas om är klart otillräcklig. bördärför ta initiativ till en utvecklad och mer långtgåendenordisk handlingsplan för att begränsa utsläppen avmiljöskadliga ämnen.I samband med den s.k. Nordiska handlingsplanen förekonomisk utveckling och full sysselsättning, inrättades ensärskild låneordning i Nordiska Investeringsbanken, främstavsedd för investeringar i vägar och järnvägar. Vi anser atten liknande låneordning borde införas förmiljöinvesteringar. Visserligen har NIB:s möjligheter att gelån för miljöinvesteringar utökats , men ensärskild låneordning för detta ändamål skulle bl.a. ge störreprioritet för viktiga miljöinvesteringar. Ett lämpligt områdeär i så fall, i första hand, det för , ochDanmark gemensamma vattenområdetSkagerrak/Kattegatt.Ansvaret för föroreningarna är olika fördelat mellan deberörda länderna. När det gäller de direkta utsläppen ihavet kan dessa lätt hänföras till respektive nation.Däremot är effekterna av förbränning av fossila bränslen,urlakning av näringsämnen och tungmetaller samt utsläppfrån trafiken sådana att de inte direkt kanhärledas till företag eller nation.Kostnaderna för reningsanläggningar skall naturligtvisbekostas av respektive förorenare. Men det finns ävenmotiv för gemensamma ekonomiska åtaganden. Dit hörtillräckliga resurser för att kunna genomföra ett effektivtforskningsprogram, upprättande av målsättning förmiljöåtgärderna, program för reningsanläggningar ochrestriktioner för näringsverksamhet.Vi föreslår därför att tar initiativ till ett utökatoch långtgående gemensamt program för förbättring avvattenkvaliteten i . Det är viktigt att ettsådant program får erforderliga resurser så att underlag förbeslut kan tas fram samt att det därefter finnsfinansieringsmöjligheter för nödvändiga investeringar ochandra åtgärder. Vi föreslår därför att en specielllåneordning i Nordiska Investeringsbanken inrättas fördetta ändamål.Tidsinställda miljöbomberUtanför den svenska och den norskasydkusten finns mängder av gamla vrak, i första hand frånandra världskriget, som innehåller stora mängder olja,stridgas och andra kemikalier.I och områdena utanför ligger minst 28rostande fartygsvrak från . Bl.a.kryssaren som tros innehålla olja.Efterhand som vraken rostar sönder kommer olja att läckaut i vattnet. Dessa oljeutsläpp kommer att ställa till mycketstor skada för bl.a. fisket.Dumpning var ett sätt att göra sig av med olika typer avkemiska stridsmedel efter krigsslutet. Utanför iOslofjordens mynning ligger 10 sänkta fartyg lastade medsenapsgas. Rakt väster om utanförBohuskusten ligger nio rostande fartyg lastade med minst18.000 ton gasbomber. Dessa fartyg sänktes efter andravärldskriget, av de allierade, sedan de fyllts med granaterinnehållande senapsgas, tabun, fosgen och sarin.Stridsgasen har således legat i havet i 45 år.Fartygsplåten rostar och skroven kan brytas sönder avströmmar. Inte minst för yrkesfiskarna innebär detta ettallvarligt hot.Dessa omkring vrak utgör tidsinställdamiljöbomber som kan hota hela det ekologiska systemet iSkagerrak och ställa till stor skada på den svenskavästkusten och den norska sydkusten.Det brådskar med insatser för att inte katastrofen skallbli ett faktum. måste därför omgående tainternationella initiativ för att få till stånd enberedskapsplan i syfte att motverka risken för att dessagiftgaser kommer i kontakt med det känsliga ekologiskasystemet i området. Bunkerolja som finns i vraken måsteockså bärgas innan den läcker ut i vattnet.Minska kvävetillförselnKvävetillförseln till havet är den största orsaken tillövergödning. En stor del av kvävet kommer via luften frånbl.a. Jordbruks- och skogsmark läcker ocksåkväve, liksom kommunala reningsverk.Utsläppen av kväve till luften måste minska. Det gällerdels från stationära industri- och förbränningsanläggningar,dels från vägtrafiken. Genom att ställa långtgående krav påbättre reningsutrustning och miljövänliga bränslen samtgenom en kraftfull satsning på järnvägstrafiken kantrafikens kväveutsläpp minskas. En upprustning av devästsvenska järnvägsförbindelserna till ärnödvändiga för att bl.a. kunna minska den omfattandegodstrafiken på landsvägen.Våtmarker är utmärkta reningsanläggningar somförhindrar kvävet att nå havet. Befintliga våtmarker måstedärför bibehållas och nya, konstgjorda våtmarkertillskapas. Statsbidrag för skapande av våtmarker börinföras. Jordbrukets avgifter på handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel kan användas för detta ändamål.SoporNedskräpningen av stränderna på ökar på ettoroväckande sätt. Kustområdet i och länoch i har mycket stora natur- och friluftsvärden ochär mycket viktiga för bl a turism och rörligt friluftsliv.Genom strömmar och stormar samlas skräp från helaNordsjön på västkusten.Genom den strömsättning som finns i ochKattegatt är problemet mest akut i norra och mellerstaBohuslän, men övriga delar av drabbas hårt.Den absoluta merparten av skräpet kommer från andraländer, från fartyg och från oljeutvinningsverksamheten iNordsjön. Detta framgår tydligt av undersökningar somgjorts på flera platser.Vid varje storm fylls vikarna med plast, avfall frånsjöfarten, oljefat och vrakved.Ett stort arbete läggs ned från kommunerna och frivilligaför att hålla stränderna rena. Även om en stor del av arbetetutförs på idéell basis, av t.ex. skolklasser, drabbas berördakommuner av stora kostnader. Totalt rör det sig om mångamiljoner kronor som skattebetalarna i kustkommunerna fårskjuta till för att hålla stränder och vikar nödtorftigt renafrån skräp så att turisterna skall kunna njuta av västkustensstora rekreationstillgångar -- sol och bad.Under 1992 har genomförts en storstrandstädningsaktion i med hjälp avarbetsmarknadsresurser. Denna aktion har varit mycket braoch stora mängder skräp har samlats in. Tyvärr är dock ensådan aktivitet inte av bestående värde. Vikarna fylls snartmed skräp igen. Strandstädning måste därför vara enkontinuerligt pågående verksamhet.De drabbade områdena är i stor utsträckning klassadesom riksintressanta för naturvård och friluftsliv. Därför bördet vara självklart att staten tar sin del av kostnaderna föratt hålla dessa områden rena, så att de kan utnyttjas för justturism och friluftsliv.Ett särskilt statsbidrag för strandstädning i ochHalland bör därför införas. Stödets administration börhandläggas av de berörda länsstyrelserna.Musselodlingar -- reningsverkFör att minska övergödningen i kustvattnen kanmusselodlingar i stor skala utnyttjas. När musslornafiltrerar vatten tar de upp olika slag av närsalter.Genom att odla musslor från flottar får man ett sortstredimensionellt reningsverk som sträcker sig från ytan nedtill 8--10 meters djup.När musslorna filtrerar vatten tar de upp mikroskopiskaalger och då även de näringsämnen som finns i algerna d v skväve och fosfor, utan att musslorna på något sätt tar skada.Under musslorna samlas avfall som också innehåller kväveoch fosfor. Genom att pumpa upp detta slam finnsytterligare en möjlighet att komma åt övergödningen.Försöksverksamhet i stor skala bör omgående inledas,tillsammans med näringens intressenter, i ett par lämpligafjordar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ för att bilda enNordsjökommission,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om radioaktiva utsläpp frånSellafield,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oljeutvinning i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nordisk handlingsplan förvästerhavets miljö,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild låneordning iNordiska investeringsbanken,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förhindramiljöförstöring från vrak,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till strandstädning iGöteborgs och län och i ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskad kvävetillförsel tillvästerhavet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om musselodlingar för att minskaövergödningen i kustvattnen.