mot · GG02So604 · 1993-01-26 00:00:00 — Hur väl ett samhälle fungerar speglas i barnenslevnadsvillkor. Hur barn har det -- hälsa, välbefinnande,lycka -- är ett mått på samhälle och politik. Under fleraårtionden har vi i genomfört reformer för attsäkerställa barns rätt till trygga och mer jämlikauppväxtförhållanden. Åtgärderna har bestått både avutbyggd offentlig service som transfereringar, men också aven förändrad syn på trafik- och boendeplanering med störrehänsyn till barns behov.De flesta barn i har det bra. Olikaundersökningar som genomförts har visat på svenska barnsgoda hälsa och välbefinnande. De höga födelsetalen undersenare år kan också ses som ett uttryck för en framgångsrikfamiljepolitik. Detta betyder dock inte att alla barn i vårtland har det bra. Det finns barn som far illa.En viktig uppgift blir därför att diskutera hur alla barnkan få de bästa levnadsvillkoren. Hur kan vi ge barnen debästa möjligheterna till utveckling och grundläggandetrygghet?Barns villkor hänger nära samman med föräldrarnasvillkor. Barnen är beroende av föräldrarnas arbete ochinkomst som i sin tur styr boende och miljö i stort. Jämsidesfinns så det samhälle som barnen lever i med allt vad detinnebär av lagar traditioner och kultur.Barnet kräver respekt dels som människa, dels för debehov som en uppväxande samhällsmedborgare har. Dåkrävs att vi förmår att se barnet i ett helhetsperspektiv ochse vilka problem och möjligheter som familjeförhållandenoch samhällskultur ger.I liksom i många andra länder har barns behovofta ställts emot kvinnors önskemål om självständighet ochoberoende. En stor andel kvinnor på arbetsmarknaden,särskilt kvinnor med små barn, har ibland i debatten ansettsstå i motsatsställning till barns behov av kontinuitet ochtrygghet. Men den svenska familjepolitiken är med dettaperspektiv unik. Den har haft som mål både att ge barngoda och trygga uppväxtvillkor -- och ge kvinnor och mänförutsättningar att leva ett jämställt liv. Politiken harinriktats på att stödja barnfamiljerna ekonomiskt främst viabarnbidrag men också via bostadsbidrag. Den har ocksåinriktats på att ge alla föräldrar möjlighet att vara hemmamed de minsta barnen genom en utbyggdföräldraförsäkring. Barnomsorgen har byggts ut med högpedagogisk kvalitet för barnens skull.Slutsatsen blir att den generella välfärdspolitiken haravgörande betydelse för barnens välbefinnande och positivautveckling.Vårt land befinner sig nu i en utomordentligt svårekonomisk situation. Tillväxten är negativ. Arbetslöshetenfortsätter att öka. Budgetunderskottet rasar i höjden.Hur drabbas barnen? Den sammantagna effekten avnedskärningar i kommunernas verksamhet och itransfereringarna har blivit mycket stor. hararbetslösheten trängt in i många familjers vardag. Det är demest utsatta barnen som drabbas först, men i takt med attnedskärningarna rullar vidare kommer allt större grupperbarn att få känna på effekterna av den ekonomiskapolitiken.Över 40 % av nedskärningarna i kommunerna nästa årkommer att drabba barnomsorg och grundskola.Barnomsorgen får ta den största delen. Det har knappastförekommit någon debatt om vilka konsekvenser detta fårför innehållet i verksamheten. Hur påverkar det pedagogikoch arbetssätt? Hur går det för barn med behov av särskiltstöd?Regeringen riskerar med sin ekonomiska politik attrycka undan grunden för den generella välfärdspolitiken.Urholkningen av kommunernas ekonomi slår mot barnensom grupp. Avgiftshöjningar, privatisering och skolpengbidrar till en ökad skiktning mellan olika grupper av barn.Vi socialdemokrater föreslår en ekonomisk politik somminskar arbetslösheten och som främjar tillväxt ochutveckling. Vi vill fortsätta att arbeta för en förnyelse avvälfärdspolitiken. Det kan i sig bidra både till ekonomisktillväxt och ökad rättvisa.BarnomsorgenBarnomsorgens viktigaste uppgift är att ge alla barngrundläggande kunskaper och erfarenheter införvuxenlivet. Barnomsorgen är också viktig för föräldrarnasmöjligheter att förena arbete eller studier med vård ochansvar för barn.Förskolan och fritidshemmen har byggts ut kraftigtunder , kvaliteten har höjts och valfriheten ökat.Målet, en förskola för alla barn var mycket nära att uppnåshösten 1991.Nu står vi en ny situation med mycket storanedskärningar inom barnomsorgen och ännufler . Det innebär att daghem och fritidshemläggs ner och barnomsorgspersonal sägs upp. Fler barn skrivs in på återståendedaghem/fritidshem. Det innebär större barngrupper ochfärre anställda.Valfriheten inskränks kraftigt genom höjda ochdifferentierade avgifter. De differentierade avgifterna styrföräldrar att välja så korta tillsynstider som möjligt. Högaenhetstaxor missgynnar kraftigt låginkomsttagare.Valfriheten inskränks också genom nya administrativaregler. Barn utestängs t.ex. vid förälders arbetslöshet ellerbarnledighet. Många kommuner sätter en 18-månadersgräns för rätt till plats. Ensamstående ochlåginkomsttagare får begära bistånd enligt 6 §socialtjänstlagen för att kunna återgå till sitt arbete.Även när det gäller att välja omsorgsform minskarvalfriheten. På mindre orter privatiseras barnomsorgen.Föräldrar som vill ha barnomsorg på hemortenhar ingen möjlighet att välja. Dagbarnvårdare sägs upp ochmöjligheten att välja familjedaghem minskar. Dettadrabbar också infektionskänsliga barn och allergibarn sominte klarar att vistas i stora barngrupper.Många kommuner har lagt ned sina öppna förskoloreller är på väg att dra ner på den resursen. Den är specielltviktig för de barn som annars helt står utanförskoleverksamhet. Öppna förskolan är också en viktigkontaktpunkt för föräldrar.Barnkulturcentra, fortbildningscentra och idébanker,som varit viktig inspirationskälla och stått för fortbildningav barnomsorgspersonal, är nedlagda, nedskurna ellerhotas av nedläggning.Fritidshemsverksamheten genomgår stora förändringar imånga kommuner. Även där blir barngrupperna störresamtidigt som fler yngre barn tas in. 6-åringarna får lämnasina daghemsgrupper och börja på fritidshemmen oavsettom de börjar skolan som 6-åringar.Oron växer bland föräldrar och ansvarig personal. Vadkommer att hända med den tidigare väl fungerandebarnomsorgen? Vad kommer att hända med mångabarnfamiljer? Vad kommer att hända med barnen?I motsats till regeringen vill vi socialdemokrater gåvidare och ta nya steg framåt, i arbetet för en godbarnomsorg för alla barn. Det vill vi göra genom att skapagarantier både för kvalitet, rättvis fördelning, rättssäkerhetoch rätt till plats.Den grundläggande rättigheten är lagstadgad rätt tillplats. En lagstadgad rätt garanterar att inga barn ställsutanför. Den klarlägger också kommunernas ansvar vilketinte minst är viktigt när det nya generellastatsbidragssystemet nu införts. Regeringen bör snaraståterkomma till med ett lagförslag.Barnomsorgen ska finansieras solidariskt så att alla barnoavsett föräldrarnas inkomst kan efterfråga plats. Den skallstyras demokratiskt så att verksamheten planeras för allabarn och fördelas efter behov så att också barn med behovav särskilt stöd kan ges lika rätt till omsorg.Kvalitetskrav måste läggas fast som skall gälla allbarnomsorg oavsett huvudman. Krav skall bl.a. ställas påverksamhetens innehåll, personalens utbildning,tillgänglighet, intagningsregler, avgifter m.m. För attgarantera alla barn valfrihet och rätt till barnomsorg får inteavgifter och intagningsregler användas somsorteringsinstrument.Rättssäkerheten måste också tryggas när kommunerlägger ut verksamhet till annan huvudman. Det gäller reglerför sekretess och likabehandling samt möjlighet till insynoch kvalitetsbedömning av verksamheten.Vi anser också att det bör fastslås i lag att verksamhetsom läggs ut på entreprenad skall bedrivas på ett sådant sättatt likställighetsprincipen kan upprätthållas.BarnbidragGenom de allmänna barnbidragen tillförsäkras allabarnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt stöd. Det ärsamhällets främsta medel att omfördela pengar mellanfamiljer med barn och familjer och enskilda utan barn. Detär ett system som kommer alla familjer med barn till del.Det bygger bl.a. på uppfattningen att alla barn isamhället är lika mycket värda och att ansvaret för barnen iekonomiskt hänseende skall delas av fler än barnensföräldrar. Med ett sådant synsätt tas inte hänsyn tillfamiljernas egna inkomster utan det är stödet till barnen dethandlar om. Ett faktum som gör att det råder en storuppslutning kring barnbidragen.Det ingår som en viktig del i det generellavälfärdssystemet, som bygger på att vi skall ha så fåinkomstprövade bidrag som möjligt. Barnbidragen ger ingabesvärliga tröskeleffekter, har en enkel administration ochinnebär ingen sortering och inget utpekande.Barnbidraget är samhällets främsta stöd till alla barn pålika villkor.BarnombudsmanEn ombudsman för barn och unga bör inrättas. Inteminst i nedskärningstider behövs en barnomsbudsman somkan bevaka barnens intressen i ett brett perspektiv.Sverige undertecknade för mer än två och ett halvt årsedan om barnets rättigheter. Barnsrättigheter måste nu bevakas på många olika sätt. för barn och ungdom är ett viktigt led i dettaarbete. Ombudsmannens viktigaste uppgift blir enligt vårmening att bevaka och ta erforderliga initiativ för attSverige skall leva upp till barnkonventionen.I det arbetet skall barnombudsmannen upprätthålla ettbarnperspektiv på bevakningen av samhällsutvecklingen,aktivt delta i opinionsbildningen i barnfrågor samt specielltuppmärksamma de utsatta barnens situation.Ombudsmannen skall således arbeta både för och medbarn och unga och vara opinionsbildande ochattitydförändrande. Barnombudet kan därmed bli en viktigkomplettering till samhällets insatser för att bevaka om rättsaker görs utifrån barnens och ungdomarnas faktiskaönskemål och behov och utifrån ambitionen att förbättrabarns villkor.Barnombudsmannens arbetssätt ochverksamhetsområde skall komplettera, inte ersätta övrigtarbete med barn- och ungdomsfrågor inom andramyndigheter och organisationer, t.ex. ochRädda Barnen.I budgetpropositionen aviseras en proposition ombarnombudsman som även inbegriper . Vivill i det sammanhanget understryka betydelsen av detarbete som utför inom områdenabarnsäkerhet och barnmiljö i vid mening. Detta är mycketviktiga arbetsuppgifter som utförs med hög kompetens ocheffektivitet. Ett införande av barnombudsman får inteinnebära att dessa verksamhetsområden prioriteras ned.I besparingstider blir samhällets åtgärder för barn ochungdom speciellt viktiga att slå vakt om. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en politik för att främja barnslevnadsvillkor,2. att hos regeringen begär förslag om hur allabarns rätt till förskola skall lagfästas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för rättvisa, kvalitetoch valfrihet i barnomsorgen,4. att hos regeringen begär en översyn av vilketlagstöd som krävs för att garantera rättssäkerhet, sekretessoch tystnadsplikt, likabehandlingsprincipen, uppföljningoch kvalitetskontroll när kommuner lämnar öververksamhet till andra huvudmän,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnbidraget,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ombudsman för barn ochunga.