mot · GG02Ub119 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Förstärkta forskningsresurser i EG-rätt vidrättsvetenskapliga institutionen i inrättades och Internationell handelsrätt som enarbetsenhet inom rättsvetenskapliga institutionen. Sedanstarten har två disputerade forskare arbetat vid EG-Centret, en svensk docent och en brittisk EG-rättsexpertsamt ett varierande antal assistenter. Tack vare enomfattande veteskaplig produktion är EG-Centret på godväg att bli ett internationellt erkänt forskningscentrum.EG-Centrets nuvarande forskningsprofil kan kortkaraktäriseras på följande sätt: EG:s externa relationer,särskilt med och övriga EFTA-stater samt med Öst-och samt problem av särskild betydelse förnorra , exempelvis regionalpolitiken ochdiskussionen om regionernas Europa.Det bör också framhållas att forskarna vid inriktat sin forskning mot stora, svåra och betydelsefullaeuropeiska nutidsfrågor, som bör bearbetas av denrättsvetenskapliga forskningen i nära samarbete med andraforskningsdiscipliner, i första hand ekonomi ochstatsvetenskap. Det sagda gäller i synnerhetforskningsprojektet and Integration, somomfattar dels den politiska, juridiska och ekonomiskaomvandlingen av staterna i Öst- och , dens.k. transformationsprocessen, dels Öst--Väst-integrationen. Detta projekt byggs upp successivt i närasamarbete med andra forskare i och och isamarbete med EG-Centret vid ekonomiska fakulteten iGdansk. har två böcker publicerats inom projektet.Ytterligare två böcker kommer att publiceras under denärmaste två åren. Projektet är avsett att fortsätta underhela 1990-talet.EG-Centret har viktiga uppgifter inom utbildningen vidUmeå universitet och i norra högskoleregionen. En mängdolika arbetsuppgifter finns på detta område. Här skallsärskilt framhållas den viktiga uppgiften att helt integreraEG-rätten, som är mycket omfattande och berör nära nogalla rättsområden, och den nytillkommande EES-rätten ijur.kand-utbildningen vid . EnMastersutbildning i EG-rätt, 40 poäng, håller på att byggasupp så att studerande i norra kan erbjudas sammamöjligheter till fördjupade studier i EG/EES-rätt somerbjuds vid många andra europeiska universitet.På sikt är det EG-Centrets avsikt att till de störreforskningsprojekten knyta två à tre doktorander. Förnärvarande finns vid rättsvetenskapliga institutionen tvådoktorander, som har för avsikt att doktorera i EG-rätt.Den forskarmiljö som redan finns vid EG-Centret ger godaförutsättningar för en effektivisering avforskarutbildningen.Mot bakgrund av det stora behovet i det svenskasamhället av bättre kunskaper om EG/EES-rätten har EG-Centret i betydande omfattning bedrivit utbildnings- ochinformationsverksamhet i norra som riktat sig motolika målgrupper. Avsikten är att utvidga denna verksamhetbl.a. med tanken på den kommande folkomröstningen. Detbör särskilt nämnas att EG-Centret aktivt medverkar i dets.k. , som är ett samverkansprojektmellan i och näringslivet i norraSverige. Syftet är att stärka det norrländska näringslivetskonkurrenskraft genom att särskilt hos de små ochmedelstora företagen höja kompetensen i internationellekonomi och EG-rätt/EES-rätt.EG-Centret, som inte har haft någon fast statligbudget, har sedan starten varit helt beroende av olikaexterna bidrag. I längden är det dock icke hållbart att drivaverksamheten utan ett fast, statligt grundbidrag. Ett sådantbidrag är nödvändigt för att bevara den nuvarandekompetensen vid EG-Centret, för den långsiktigaplaneringen, för den internationella trovärdigheten samt förEG-Centrets möjligheter att erhålla externabidrag från svenska och på även från utländskabidragsgivare.Universitetet i gav i sin fördjupadeanslagsframställning inför den forskningspolitiskapropositionen (1992/93:70) mycket hög prioritet åt enpermanentning av jur.kand-utbildningen i och åt enförstärkning av forskningsresurserna i EG-rätt ochinternationell handelsrätt vid rättsvetenskapligainstitutionen. I propositionen sägs bl.a.: Genomnärmandet till EG står det svenska rättssystemet inför sinstörsta omställning . Konsekvenserna av detta äratt behovet av svenska juridiska forskningsinsatser ökardramatiskt. (kursiverat här). Därefter redogörs för enutredning med namnet ''Europagemenskap ochrättsvetenskap'' gjord av de tre juridiska fakulteterna.Resonemangen i propositionen utmynnar i ett förslag omförstärkning av resurserna vid de tre juridiska fakulteternai med . /94 ochytterligare . /95 (s 232 ipropositionen). I propositionen föreslås dock inte någonförstärkning av forskningsresurserna vid rättsvetenskapligainstitutionen.Med hänsyn till det i propositionen nämnda dramatisktökade behovet av juridiska forskningsinsatser börstatsmakterna slå vakt även om små, väl fungeranderättsvetenskapliga forskningsmiljöer utanför de trejuridiska fakulteterna. Därför föreslås atträttsvetenskapliga institutionen vid universiteterhåller förstärkta forskningsresurser med två miljoner /95. Denna förstärkning är nödvändigframförallt av två skäl. För det första bör den fortsattaverksamheten vid och utvecklingen av EG-Centretgaranteras. För det andra krävs det , närrättsvetenskapliga institutionen har ansvar för en fullständigjur.kand-utbildning, att statsmakterna åstadkommerrimligare proportioner mellan institutionens storaundervisningsåtaganden och institutionens ytterstbegränsade forskningsresurser. En bättre balans i dettahänseende är en nödvändig förutsättning för att jur.kand-utbildningen och forskarutbildningen vid universitetskall motsvara dagens krav på en slagkraftig och kvalitativthögtstående utbildning. Den förstärkning av resurserna tillrättsvetenskapliga institutionen i bör ske genom enomfördelning från de juridiska fakulteterna i ,och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förstärka forskningsresurserför EG-rätt vid rättsvetenskapliga institutionen i .