ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T803 · 1993-01-26 00:00:00 — Ökad mångfald på teleområdet Enligt departementspromemorian Ds 1992:8, benämnd''Svensk telemarknad i förändring'', (sid 35) förmedladeteleverket av alla teletjänster ochöver av all telefoni i landet. Det innebär att vi i vårtland då hade ett de facto-monopol på telekommunikation.Situationen har sannolikt förändrats endast iringa utsträckning.Den aviserade propositionen omtelekommunikationsfrågor kommer att omfatta förslag tillbolagisering av , så att verket överförs till statligtbolag, . läggs förslag till en telelag, somska definiera regler för verksamheten på telemarknaden.För tillsyn av denna lags efterlevnad kommer den sedan1992-07-01 nybildade att svara.I prop 1992/93:132 om anslag till m.m. harfrågan om den kommande bolagiseringen anmälts.Näringsminister har i anknytning till dennaproposition uttalat att överväganden om en eventuellframtida privatisering av bör uppskjutas tills enåtminstone rimligt fungerande marknad påtelekommunikationsområdet kunnat konstateras. Denkommande telelagen avses inrymma förslag som stödjerdenna utveckling på området. I förslagen till telelag frånTelelagsutredningen sägs att det vid tillämpning av lagenska eftersträvas att det skapas utrymme för och upprätthållsen effektiv konkurrens inom alla delar avtelekommunikationsområdet.Vid bolagiseringen av avses det statentillhöriga allmänna telenätet överföras i det nya bolagetsägo. Detta representerar ett högst betydande värde. Detnya telebolaget blir därmed en utomordentligtdominerande part på den svenska telemarknaden.En fungerande konkurrens och mångfald på en marknadförutsätter att ingen part har en dominerande ställning påmarknaden. För olika produkter och tjänster kan en sådandominans kvantifieras.För att nå överblick över utvecklingsläget är detönskvärt att kunna följa vilka marknadsförändringar somäger rum. Frågan om privatisering av det kommandestatliga bör enligt min uppfattning aktualiserasförst efter det att det kunnat konstateras att en förkonsumenterna av teletjänster tillfredsställandekonkurrens på telemarknaden har uppnåtts. Därför bör enanalys av marknadssituationen genomföras, lämpligen iform av en oberoende expertutredning. Skulle man i dettautredningsarbete konstatera att önskvärdamarknadsförändringar ej ägt rum bör organisatoriskaförändringar av övervägas. Exempel på sådana kanvara att genom separation av vissa av ,som bl.a. , från koncernen främja möjligheternatill utveckling och lansering av konkurrerande teletjänster.Telestyrelsen bör ges i uppdrag att definiera villkoren föroch utformning av det föreslagna utredningsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en analys avmarknadssituationen på teleområdet.
mot · GG02T804 · 1993-01-26 00:00:00 — Infrastrukturen är en samhällelig angelägenhet. Tilldenna hör ett fungerande telenät och bra teletjänster i helalandet. Telekommunikationernas stora betydelse förutveckling inom både näringsliv och offentlig verksamhetvisar sig allt tydligare i och med den utveckling som skerinom olika delar av samhället.Den tekniska utveckling och kunskap som finns kortaravstånd och skapar nya möjligheter för tidigare låstaområden. En satsning på telekommunikation är därförglesbygdsregionernas möjlighet att trygga ett uthålligtnäringsliv, att kunna använda distansöverbryggande teknik,att skapa förutsättningar för att göra glesbygden attraktiv.Riksdagen har det yttersta ansvaret för att statliga verk,myndigheter och bolag organiserar och bedriver sinverksamhet så att regionalpolitiska hänsyn blir beaktade.Rationaliseringar och effektiviseringar måste naturligtvisgöras, men en samordning och en helhetssyn måste präglaarbetet så att inte målsättningen om regional balans gårförlorad. Det är ett grundläggande samhällsintresse att vigenom politiska beslut också skall kunnagarantera den service medborgarna vill ha.I dagsläget är alltför många krafter inom Televerketkoncentrerade på omorganisation och effektivisering, denregionala betydelsen diskuteras för lite. Den lågkonjunktursom vi befinner oss i stärker dessutom riskerna för atthelhetstänkandet får stå tillbaka för de dragandevinstområdena inom kommunikationssystemet, så somstorstadsregionerna. Betydelsen av att hela landet kanmotsvara samma förväntningar för befolkningen och förnäringen blir dock inte mindre.Televerket måste därför trots det allmänt kärvaekonomiska läget ta sitt ansvar för glesbygden. Ytterst ärdet och regeringen som måste se till attglesbygden får sin rättmätiga del av teknisk utveckling. Istället för att nu skära ned antalet anställda och därmedgöra sig av med kompetens, bör man använda dessamänniskor till investeringar inför framtiden.Vi menar att investeringar enligt följande snabbt börkomma till stånd för att kunna leva upp till målsättningenom goda telekommunikationer för hela landet:AXE-växlar till alla riktnummerområden. Detta är enförutsättning för att kvalitativa förbindelser skall kunnaupprättas till perifera områden.Man bör byggaoptokabelringar till kommunernas, landstingens och statensenheter i kommunhuvudorterna, så att de kan effektiviseraoch förbilliga den interna kommunikationen och ökaservicen till sina kunder samt bli mindre sårbara. Digitalaväxlar kan då användas till datakommunikation, sändningav meddelanden, effektivare drift av fastigheter,bildöverföring (ISDN) osv.Digitalisering av allaknutstationer. Det är viktigt för att få geografisk spridningpå digitala förbindelser bl.a. för att öka mobiltelefonenstäckningsområde.Dessutom bör inom varjeriktnummerområde finnas teknisk beredskap att på kortvarsel kunna upprätta efterfrågade förbindelser av högrekvalitet som fax och datex till rimliga kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av godatelekommunikationer i glesbygd.
mot · GG02T805 · 1993-01-26 00:00:00 — Differentierad teletaxa för pensionärer Det svenska systemet med att vi oftast inte själva tarhand om våra gamla utan låter dem vistas ensamma i sinahus och lägenheter, oftast endast med en hemhjälp sombesök ett antal gånger , gör att de flesta av ossständigt går med dåligt samvete.Eftersom vi nu har varit med om att skapa detta systematt ofta låta andra ta hand om våra gamla, vill vi med dennamotion visa att vi i en modern värld kan ha en bättre kontaktmed våra gamla på ett enkelt sett. Ofta bor vi långt ifrånvarandra (flyttlasspolitiken), vilket gör att vi inte så ofta kanhälsa på. Dessutom upplevs telefonkostnaderna som dyra,vilket gör att vi inte ringer till våra gamla så ofta som viskulle vilja göra. Äldre människor är också ofta väldigtekonomiska av sig, så även dessa drar sig för att ringa tillsina barn och anhöriga.Därför vill vi nu föreslå att Sverigespensionärer och anhöriga kan få en speciell teletaxa,billigare, vid och vissa veckodagar.Detta för att lindra de gamlas ensamhet, men även för attstilla vårt dåliga samvete.Vårt förslag är att teletaxan halveras för pensionärer vidutgående samtal och fram till 23.00varje dag. Dessutom vill vi att taxan på ingående samtal tillpensionärer skall vara hälften på lördagar och söndagarmellan 16.00 och 20.00. Dvs den som ringer upp enpensionär erlägger endast halva kostnaden för sitt samtal.Vi vet att av teleabonnenter i dagär anslutna till modern datastyrd AXE-teknologi.Resterande delar av nätet kommer gradvis att byggas utunder 90-talet. I det gamla systemet håller man reda påabonnentens kostnader genom att skicka elektriskaimpulser till en abonnents individuella räknare. Dessaimpulser är åsatta ett visst pris och kommer med olikaperiodicitet beroende var de skickas ifrån. Det skerlångsamt vid lokalsamtal och snabbare vid rikssamtal. Härkan det vara svårt att differentiera som vi tänkt oss.Med modern kan man däremot geabonnenten ett ID-nummer (A-abonnent nummer). DettaID kan sedan användas för att para ihop abonnenten medspeciella taxor/tariffer i ett databaserat registrerings- ochfaktureringssystem (Toll-Ticketing). ID-numret, t expensionär , analyseras där tillsammans med slagnasiffror och kopplas sedan ihop med för abonnentenprogrammerad kategori- och visstidsdifferentierad taxa.Televerket håller på med att införa sådantToll-Ticketing system.Slutsatsen är att om man vill ge pensionärerovan nämnda möjlighet får man göra det medett visst avsteg från absolut rättvisa genom att nu gepensionärsabonnenter i AXE-områden denna möjlighetoch pensionärer i övriga delar av telenätet en allmän rabatt,i teleräkningen, på periodkostnaden till dess attmodernisering av telenätet når var och en.Vi föreslår att utreder de tekniskamöjligheterna att genomföra denna taxedifferentiering förpensionärer, samt redogöra för vad inkomstbortfallet förteleverket kan beräknas bli. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att ges iuppdrag att utreda förutsättningarna för och lägga förslagom en differentierad teletaxa för pensionärer.
mot · GG02T807 · 1993-01-26 00:00:00 — kommer utbyggnaden avbredbandsnät (via optisk kabel) att påskyndas itelesystemen. Vi börjar närma oss ett läge då det börjar blikommersiellt möjligt med bredbandsnät ända in i hemmen.Det innebär möjligheter för vad som kallas multimedia övertelenätet, dvs. interaktiv kabel-TV, videotelefon,övervakning av el, värme, larm osv. i hemmet.Förberedelser för stora investeringar i sådana system görs inågra länder i världen. De länderna kommer att bli ledandeäven som producenter av utrustning till dessa system.Denna marknad beräknas bli den största av allakonsumentprodukter under nittiotalet.Nuvarande begränsningar av investerings-och forskningsmöjligheter pekar mot att för förstagången i ''telehistorien'' inte kommer att hänga med. Detfinns risk för att en nationell satsning på att bygga ut enoptisk infrastruktur ända till hemmen inte kommer attkomma till stånd genom den öppning för konkurrens somnu genomförs. Det krävs för stora och för långsiktigainvesteringar, som bara staten via kangenomföra.Televerket bör ges ekonomiska förutsättningar att se tillatt vårt land kan vara med och utveckla optiska bredbandtill hemmen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av investeringar som gördet möjligt att nå hemmen med bredband.
mot · GG02T808 · 1993-01-26 00:00:00 — Bolagiseringens effekter för beredskapsplaneringen har ställt sig bakom en bolagisering av Postenoch . En sådan bolagisering har avgörandefördelar när det gäller verkens affärsverksamhet. Bådaverken har dock viktiga samhällsfunktioner som inte låtersig konkurrensutsättas. Hit hör Postens och Televerketsdeltagande i beredskapsplaneringen.Särskilt har med egen finansiering åtagit siguppgifter för planeringen av telenätet vid kris och krig.Lösningen av dessa frågor kommer att krävakontinuitet och stabilitet.Genom bolagiseringen av kommerfinansieringsansvaret att lösas av statsmakten på ett nyttsätt. I en lösning där bara finansieringsansvaret övergårfinns stor risk för en mycket stark monopolställning för detnya bolaget.Vid en sådan utveckling finns stora risker att priset förupphandlingen blir oskäligt eller att åtagandet begränsas.Enligt vår uppfattning måste den fredstida organisationenvara sådan att ett utvecklat telekommunikationsnät finns ialla delar av landet. Detta garanterar i sin tur ett effektivtförsvar av hela landet. En bolagisering får aldrig äventyradenna grundprincip. Det gäller i det moderna samhället intebara telefonlinjer utan också infrastruktur och planering förett datanät med tillhörande utrustning i hela landet.Förutom dessa rena beredskapsfrågor får intebolagiseringen leda till att uppgifter i planeringen fallermellan olika stolar. Det måste klart definieras vem som bäransvaret för att en tillfredsställande beredskapsplaneringupprätthålls och vem som utför självaberedskapsåtgärderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret förberedskapsplanering vid bolagisering.
mot · GG02T810 · 1993-01-26 00:00:00 — En ökning av investeringarna i telenätet är densamhällsekonomiskt bästa infrastrukturinvestering som justnu går att göra. Det är dessutom ettarbetsmarknadspolitiskt beslut som snabbt leder tillminskad arbetslöshet.Ökade investeringar i vägar och järnvägar med ca 25miljarder kronor är redan beslutade i , menplaneringen tar och effekterna på arbetslöshetenblir inte så stora eftersom dessa investeringar är mycketkapitalintensiva. har investeringstakten itelenätet minskat som en följd av att staten dragit in 5--6miljarder kronor extra från bör tillsammans med AMS ges ekonomiskamöjligheter att påskynda digitaliseringen avtelenätet, dvs. införa AXE-växlar och därmed geallmänheten tillgång till s.k. plustjänster.En ökning av investeringarna i telenätet med t.ex. 1miljard kronor, skulle ge ca 700 nya jobb inom ,förutom anläggningsarbeten och tillverkningsarbeten,främst inom i . Teleinvesteringar ärbetydligt mer arbetsintensiva än järnvägs- och vägbyggen.Möjligheten att komma igång snabbt är också större. kan de första jobben vara igång.I är av hushållen fortfarandeinte anslutna till AXE-växel och vissa områden kommermed nuvarande utbyggnadstakt inte att anslutas ännu påflera år.Teleinvesteringar är idealiska för att hejdaarbetslösheten i storstäderna. Dessutom är det en mycketbra affär, eftersom driftskostnaderna minskar med digitalaväxlar och hela investeringen är företagsekonomiskt lönsamför . Anledningen till att integenomför dem är att staten som ägare genom soliditetskravm.m., hindrar från att låna upp pengarna.Televerket bör därför snabbt få medel, t.ex. genom attfå tillbaka en del av de 5--sominlevererades till staten . Detta bör ske för att ökatakten i digitaliseringen av telenätet, främst istorstadsområdena där traditionellaarbetsmarknadspolitiska metoder inte är så verkningsfullamen där arbetslösheten nu ökar snabbast. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda digitaliseringen avtelenätet.
mot · GG02T811 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett gemensamt nordiskt porto Det svenska postverket har beslutat att upphöra med detgemensamma nordiska portot och beslutet har godkänts avkommunikationsdepartementet.Det gemensamma nordiska portot infördes som ettresultat av förslag som väcktes i två årtidigare. Det postala samarbetet inom är äldre änså. gjordes det första avtalet mellan å ena sidanSverige och och å andra sidan . Närvärldspostunionen bildades kunde man konstatera attdet redan fanns en fungerande nordisk postunion. År 1902beslöts att enhetsporto -- inrikesporto -- skulle gälla iSverige, och . kom med i dennordiska postunionen 1922 och 1928. Efter krigetfördjupades samarbetet. De första frimärkena medgemensamt motiv, den nordiska svanen, gavs ut på Nordensdag 1956.Vi har alltså haft harmoniserade posttaxor i Nordenunder en mycket . Detta är en unik företeelse ivärlden och en symbolfråga för det nordiska samarbetet. Nuavvecklas samarbetet på detta område i dåsamarbetet över gränserna och harmonisering synes vara avstörsta vikt för och framtida utveckling.Det finns ute i vårt land en bred opinion mot Postensbeslut att upphöra med det gemensamma portot.Föreningen har framhållit hur väsentligt detgemensamma portot är för det praktiska nordiskasamarbetet.Statsminister förklarade vid Nordiska rådetssession i att frågan inte handläggs av regeringen utanpå ''berörda nivåer''. Regeringen måste dock ta ansvar föratt Postens beslut ändras i berört hänseende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för ensvensk återgång till ett gemensamt nordiskt porto.
mot · GG02T812 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade om ett pristak förtelefoni som innebär att telefontaxorna skulle få öka medhögst av förändringen av nettoprisindex (prop1990/91:87, bet TU28, rskr 369). Pristaket kombineradesmed ett krav på att totalproduktivitet skulle ökamed . Med det fastlagda prismålet och motbakgrund av riksdagsbeslutet om enomstrukturering av taxorna bedömdes taxebeslutet kunnafullt ut delegeras till . Det nya prismålet skullegälla med början år 1992.Våren 1992 (bet TU23) beslöt dock med enmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartietoch ny demokrati att upphäva det tidigare beslutet.Bakgrunden var att , som fått ansvaret attfastställa taxorna inom de ovan angivna riktlinjerna,annonserade att de skulle förändra taxorna så att riks- ochutlandssamtal skulle gynnas medan lokalsamtal fick bära enstörre del av kostnaderna. Den taxepolitik som televerketföljer ligger i linje med Post- och teleutredningens förslagsom presenterades . Där konstateras bl.a. att''syftet med avgiftsstrukturen för telefontjänsten skall varaatt få en rättvis fördelning av tjänstens totala kostnad. Detinnebär bl.a. en viss utjämning av avgifterna mellanabonnenter i tätort och abonnenter i glesbygd''. Dennainriktning av telefontaxorna stoppades alltså avsocialdemokraterna med stöd och nydemokrati.Televerkets generaldirektör säger iNorrlandsförbundets informationsbilaga nr 7/1992: ''sida är vi gärna med och bidrar till ett rundareSverige genom att sänka taxorna för rikssamtal och höjadem för lokalsamtal. Tyvärr stoppades vårt önskemål iriksdagen av en majoritet som bestod avsocialdemokraterna, och ny demokrati. Attsocialdemokraterna gick på denna linje är förbluffande medtanke på att de har intagit precis motsatt ställning. ''De planer som presenterade, och som möttesådant politiskt motstånd från riksdagensoppositionspartier, innebar en höjning av avgiften förlokalsamtal som området för lokaltaxan utökades.Undantaget var , som skulle få ensärskild zonindelning som innebar att områdets gynnadeställning, med tanke på hur många abonnenter man nårmed ett lokalsamtal, skulle minska något. I övrigt ingick ensänkning av riks- och utlandstaxor samt en höjning avkvartalsavgiften för både hushåll och företag i planerna. Avdessa planer tillät bara en höjning avkvartalsavgifterna. Vid ett senare beslut höjdessamtalsavgifterna något. Den nya taxestrukturen har dockännu inte genomförts. frihet att sätta taxornaefter de riktlinjer som tidigare fastslagits har dock ännu inteuppnåtts. Regeringspartierna är i denna fråga i minoritet.Eftersom modern telefontrafik har höga fasta kostnadermedan driftkostnaderna är relativt låga så har rikssamtalfrån exempelvis till subventioneratlokalsamtal i . En marknadsmässig prissättningär därför ett viktigt instrument för att skapa ett rundareSverige. Att då fortsätta med politisk styrning i detalj avtelefontaxorna är synnerligen märkligt. måste nusnarast befria . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frihet att fastställataxepolitik utifrån de principer som angivits i motionen ochtidigare riksdagsbeslut.
mot · GG02T813 · 1993-01-26 00:00:00 — ''uppdrag till är att enstaka brev iprincip skall befordras rikstäckande till enhetsporto,enstaka paket upp till från privatpersoner skallbefordras på rikstäckande till enhetstaxa ochatt enstaka betalningar skall förmedlas till enhetliga priser.Alla skall ha tillgång till postservice i normalfallet i femdagar . Staten ersätter förupprätthållande av rikstäckande betalnings- ochkassaservice.'' Så heter det ikommunikationsdepartementets budgetbilaga 7, sid 141.Av statsfinansiella skäl har ersättningen till Postverketför rikstäckande betalningsservice, J 1, sänkts från 300 till250 . Föredragande anser dock att servicenskall kunna upprätthållas även med den lägreersättningsnivån.Problemet är att rikstäckande service i praktiken kantolkas lite olika av statsrådet och , likaså att denomstrukturering av som pågår på grund av densjunkande postmängden m m kan medföra storapåfrestningar på service och arbetstillfällen i glesbygden.Om en neddragning av anslag för rikstäckandebetalningsservice sker kan det tolkas som att dessa 50miljoner skall sparas in på just glesbygdsservice.Mot denna bakgrund vore det bättre att höja Postverketsavkastningskrav med . Därmed skulleriksdagen ge signalen till att dessa pengar skallkomma från en allmän rationalisering i verket, och intedrabba glesbygdsservice. Den är på sina håll redanbristfällig, inte minst för många mindre företag i glesbygdsom behöver lite mer än basservice. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att till Ersättning förrikstäckande betalnings- och kassaservice för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på ,2. att beslutar att beräkningen av Postverketsinlevererade överskott bör höjas med jämförtmed regeringens förslag för /94.
mot · GG02T814 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett telefonnummer för människor i kris I dagens finns det ett växande behov av hjälp förmänniskor i psykisk kris. Hjälpbehovet tar sig uttryck isjälvmord, alkohol- och narkotikamissbruk, våld, sexuellaövergrepp m m. Det ökade antalet människor som behöverhjälp vid olika former av kriser har många orsaker.Utflyttningen från samhällets institutioner har ökatensamheten för många. Det finns människor med akutaekonomiska svårigheter, trassliga relationer, ej behandladepsykiska sjukdomar med flera skäl som hamnar i kris.Vid akuta händelser i samhället vet de flesta invånare skall ringa 90 000. Den enskilde hamnar då hos SOS-alarmering, som i sin tur larmar ambulans, räddningskår,polis m fl för akuta hjälpinsatser.Det är svårare att nå hjälp via ett särskilt telefonnummerom man vill prata med jourhavande kompis, alla kvinnorshus, Narkomanhälsan, Anonyma alkoholister, m fl. SOS-alarmering kan i vissa fall vidarekopplasamtalet till rätt instans. I andra fall måste denhjälpsökande veta telefonnumret till den hjälpandeenheten. Att leta efter ett telefonnummer i en personligsvår situation kan vara svårt.Inte minst under jul- och nyårshelgen 1992/1993belastades larmnumret 90 000 med ofta långa telefonsamtalfrån människor i kris. En hög belastning på larmnumret 90000 kan medföra långa svarstider för akut alarmering avandra insatser som ambulans, räddningskår, polis m fl.I dag finns en stor mängd olika krisjourer som via telefonbedriver hjälpverksamhet. Dessa är dock behäftade medvissa nackdelar:Det kan vara svårt att hitta dessatelefonnummer, det är ofta upptaget p g a långa samtal,krisjourerna har olika öppettider, få har öppet dygnetrunt, jourerna måste på egen hand marknadsföra sittjournummer.Det finns skäl att överväga hur man på bästa ochsnabbaste sätt kanaliserar samtal från människor medpsykiska besvär. Det är sannolikt avsevärda förbättringarsom kan uppnås om dessa människor kan erbjudas vårdinnan deras problem blir så djupgående att de måste tas omhand inom akutvården.Att samordna jourverksamheten över landet genom ettgemensamt telefonnummer kräver samverkan mellan olikaintressenter som landstingen, samt olikamyndigheter och organisationer.Utöver en samordning av tekniken och vem som skallsvara för kostnaderna krävs en noggrann genomgång avregler för etik, kompetens och moraliska krav som skallställas på de människor och organisationer som skall varainvolverade i verksamheten.Frågan om ett särskilt hjälpnummer för dessa grupperhar redan väckts bland annat i landsting.För att gå vidare krävs att frågan utreds såväl när det gälleretik, som ekonomi och vilka behov av samverkan mellanmyndigheter och organisationer som krävs.Regeringen bör därför ges i uppdrag att i samverkanmed sjukvårdsmyndigheterna utreda förutsättningarna förett särskilt hjälpnummer utöver 90 000. Detta bör riksdagenge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om ett särskilthjälpnummer utöver 90 000.