mot · GG02Bo231 · 1993-01-26 00:00:00 — Energibesparingar i befintlig bebyggelse Varför hushålla med energi?Finns det egentligen någon anledning att hushålla medenergin, utöver behovet att minska kostnaderna? Denfrågan kan bara besvaras om man ser till hurenergiproblemen hänger samman med andra nationella ochglobala problem. Det gäller skador som uppstår videnergiomvandlingar, som växthuseffekt, försurning,säkerhetsproblem och radioaktivt utsläpp etc.Många av de viktigaste miljöfrågorna har nära sambandmed energiförsörjningen. Användandet av fossila bränslenbidrar starkt till försurningen. Avgaserna kan säkert renastill måttliga kostnader. Till exempel bidrar avgasrening medhjälp av katalysatorer till en väsentlig minskning avförsurande utsläpp. Återstår dock en fortsatt förhöjning avväxthusgaser som lustgas och koldioxid. Där ser det ut somom vi framåt bara kan förlita oss påen minskad förbränning för att komma till rätta medproblemen.Därför gäller det att förnyelsebara energikällor, som integer något nettotillskott av koldioxid, kommer tillanvändning och att använda energin effektivare, så attsamma nytta erhålls fast med lägre energiåtgång.Energinyttjandet är bland annat kopplat till vårtberoende av andra länders olje- och koltillgångar. Detvisades tydligt så kallade oljekriser samt vidIrak/Kuwait-krisen. Även vår inhemska kärnkraft harinternationell påverkan. Den bidrar dels till riskerna förspridning av kärnvapenteknologi och dels till radioaktivnedsmutsning. Jämför sommarens utsläpp frånkärnkraftverket i med danskarnas kritik avverket. Både i fråga om risken för ett haveri i ochdet danska alternativet med omvandling av energi frånfossila bränslen till el är det svårt att hittanågra andra långsiktiga lösningar än att använda mindre avde berörda energislagen.FN:s kommission för utveckling och miljö, den såkallade , har föreslagit en kraftigsatsning på effektivare eneriganvändning. Enligt den börindustriländerna kunna halvera sin energianvändning.Detta skulle skapa visst utrymme för utvecklingsländerna såatt, förutsatt att en effektiv teknik används, energin intelängre blir begränsande för deras utveckling. Men deträcker inte ens med en långt driven effektivisering aveneriganvändningen. För att komma ner till de nivåer, somkan tolereras ur klimatsynpunkt måste även valet avenergikällor förändras avsevärt.Globalt sett bidrar naturligtvis endast med enmycket liten del föroreningar. Men som ett högt utvecklatindustriland växer vårt ansvar, vi måste både själva anpassaoss till de globala villkoren och hjälpa till att utveckla ochtillämpa strategier för att världen som helhet någorlundaskall kunna bemästra problemen. Export av el är ettattraktivt alternativ till ineffektiv elanvändning, eftersomdet leder till ett lägre behov av fossilbränslebaseradkraftproduktion i andra länder.Energianvändningen i SverigeEn dryg tredjedel av den totala bränsleförbrukningen iSverige går till uppvärmning av våra byggnader. Drygthälften av den totala elanvändningen går till byggnadernaoch verksamheten i dessa, och då är inte industrinsbyggnader medräknade.Byggnaderna svarar således för en mycket stor del avden totala energianvändningen i . En betydande delav de förändringar som sker i vårt energisystem haranknytning till uppgifter om hur oljeanvändningen ochelanvändningen förändrats under senare år.Oljeförbrukningen minskade från , till cirka 17 miljoner 1989. Samtidigtökade elförbrukningen från 1980 till 1989.Det finns inom byggnadssektorn fortfarande enpotential för fortsatt minskning av elanvändningen så atttrenden mot allt högre elbehov bryts. För att utnyttja dessamöjligheter krävs direkta riktade åtgärder.EnergihushållningI dag bygger vi hus med mycket små värmeförluter ochvi har kunskaper och teknik för att med godtagbar ekonomikunna fortsätta att minska värmebehovet i stora delar avden befintliga bebyggelsen. har emellertidanvändningen av el utvecklats i motsatt riktning.Kärnkraften alstrar värme och el men det är baraelektriciteten som tas till vara. En viktig utgångspunkt fören kärnkraftsavveckling är att elanvändningen minskas.Det är egentligen anmärkningsvärt att elanvändningen ibebyggelsen, även efter folkomröstningen , kunnat ökasom den gjort utan att det uppmärksammas nämnvärt.Vattenfall driver ''Uppdrag 200'', ett projekt förutveckling och demonstration av metoder för effektiviseringoch minskning av elanvändning. initierar och driver projekt för effektivelanvändning. Svensk Energiutveckling finansierar projektinom detta område. gjorda erfarenheter visar att detallmänt är svårare att med hushållningsåtgärder minska enbyggnads elanvändning än att minska dess värmebehov.Men det finns ett brett fält av åtgärder som sammantagnager ett gott resultat om de tillämpas systematiskt ochgenomtänkt. Effekten av byggtekniska lösningar ochåtgärder som minskar husets värmeförluster består understor del av husets återstående livstid. Man bör därför ibostadshus ta tillvara alla ekonomiskt rimliga och förinneklimatet acceptabla byggnadstekniska möjligheter attminska värmeförlusterna. Vi har stor erfarenhet avisoleringsåtgärder och byte eller komplettering avtvåglasfönster till bättre varianter i befintliga hus. Generelltkan sägas att sådana åtgärder blir så dyra att de oftast intelönar sig att genomföra av enbart energiskäl. Om desamordnas med större reparations- ochunderhållningsarbeten blir de klart lönsamma, samtidigtsom de höjer byggnadens kvalitet.Ekonomisk optimeringUnder har vi haft överkapacitet påelproduktion och relativt låga elpriser. Situationen kommeratt förändras vid den av beslutadekärnkraftsavvecklingen, samt vid en framtida eventuellgemensam el-marknad med EG.Frågan är hur vi skall balansera eltillgångmot el-efterfrågan. Vi måste kunna avgöra vad som ger denlägsta kostnaden för samhället på . Det utvecklasallt bättre beräkningsmodeller för ekonomisk optimering avenergisystem. Modellerna har visat en rad samband ochgenerella slutsatser som ständigt återkommer:det finnsstora pengar att spara på ett rätt konstruerat energisystemutrymmet för effektivisering är större än man först kantro det kan vara mycket dyrbart att göra ingentingkraftigt höjda energi- och effektbehov.Beräkningsmodellerna har visat på möjligheten att medstor ''vinst'' genomföra kraftvärmesystem, som görkommunerna mer eller mindre självförsörjande på såväl elsom värme.Energihushållning i flerbostadshusEnergibehovet för flerbostadshusens uppvärmning ochvarmvattenberedning har minskat från cirka 300kWh/uppvärmd area , till cirka 200 kWh/kvm år1989. Ett imponerande resultat, som visar att det faktisktgår att åstadkomma stora förändringar.Under 1980-talets senare del har nedgången emellertidbrutits. Nivån på det specifika värmebehovet har legat stillaeller rent av höjts. har ävenelanvändningen ökat i flerbostadshusen. Förklaringen kansökas i relativt låga energipriser och avsaknad av tydlig ochlångsiktig energihushållningspolitik.Det är därför angeläget att konstatera attnettoenergibehovet för varmvatten och uppvärmning kansättas så lågt som 100 kWh/kvm uppvärmd area ochnormalår. En absolut förutsättning för att den nämndamålsättningen skall nås är tydliga styrsignaler från samhälletsamt tillräcklig drivkraft. Detta kan åstadkommas medhjälp av en nationell plan med siktet inställt . Denbör bygga på incitament för följande systematiskaåtgärder:tilläggsisolering vid fasadrenoveringförbättring av vindsbjälklagens isolering kompletteringeller byte av befintliga fönster till nya energisnålareregelbunden översyn och upprustning av värme- ochventilationsinstallationer installation av system förlöpande övervakning av byggnaders energiflöden tätningav vattenläckage.Energimarknaden och dess aktörerDe tekniska möjligheterna till minskadenergianvändning genom effektivare utnyttjande avenergin är mycket stora. Detta framgår av de övrigaavsnitten i den här motionen. Det handlar om teknik, somär tillgänglig , inte om teknik, som är under utveckling.En hel del av vad som är tekniskt möjligt är ocksåekonomiskt möjligt. Hur mycket beror dock i hög grad påom man anlägger ett samhälls- eller privatekonomisktperspektiv eller på vilka antaganden som görs om tillexempel framtida energipriser och miljökostnader.Men det som är ekonomiskt att genomföra blir inte alltidgjort. Endast en del därav kan man räkna med händer iverkligheten, med nuvarande regler, priser, attityder och såvidare. Att till exempel byta ut alluppvärmningsutrustning som bygger på el anses av mångasom en gigantisk kapitalförstöring. Det man då glömmerbort är att fram , då kärnkraften skall varaavvecklad, kommer all installerad utrustning att bytasminst en gång och dessa byten sker då utrustningen tjänatut. En kombination av olika åtgärder måste övervägas föratt energisystemet skall utveckla sig i riktning mot de nivåer,som såväl miljö som ekonomi kräver. Bland olika åtgärderkan följande exempel nämnas:Information och utbildningKunskapen om de möjligheter som står till buds ärmycket litet spridd. Att förändra detta är en mycket storuppgift, som knappast påbörjats.Kostnadsneutrala incitamentMålet skall vara att skapa ekonomiska incitament för attanvända energi effektivare. får inte industrinskostnadsläge höjas ytterligare. Incitamentet bör ligga påden nivå som svarar mot en långsiktig marginalkostnad i nyaanläggningar.Marknad för energitjänsterDet är önskvärt att skapa marknadsmekanismer somsätter fart på effektiviseringen. Ett sätt vore att skapa såkallade energitjänstföretag. Styrningen bör ligga så att detär lika lönsamt för kraftproducenterna attenergieffektivisera som att bygga ut ny kraftproduktion.Varje sparad kWh skall betinga ett värde lika stort ellerstörre än en nyproducerad kWh. Därmed skapas incitamentför ett energieffektivt samhälle.Förvandla kapitalkostnader till driftskostnaderEnergianvändare har erfarenhetsmässigt visat sig krävamycket hög avkastning på investeringar i effektivareanläggningar. Om man kan göra om höga initialkostnadertill driftkostnader skulle de ekonomiska förutsättningarnaför energibesparingar förbättras.Upphandling av effektiva metoder och utrustningLåg energiåtgång är ofta en sidoordnad egenskap förolika metoder och utrustningar. Till exempel kan utseendeeller utrymmesbehov vara andra prioriteringsgrunder. Vadfinns det då för anledning för en tillverkare att ansträngasig? Olika beställargrupper kan med en målmedveteninköpsstrategi få fram energieffektiva produkter. Derasupphandlingskrav kan ange en högsta gräns förenergiförbrukningen efter åtgärden. Lösningar, somunderskrider denna, premieras på olika sätt. En annanmetod är att tillämpa så kallat kaskadavtal. Detta är enmetod som utvecklats av Kansliet för effektivareenergianvändning. Den innebär att ett avtal ingås mellanNUTEK och större organisationer eller grupper av företag.Avtalen avser att skapa medvetenhet på den marknad förenergiförbrukande eller energibesparande utrustning, somdessa avtalspartner utgör.NormernaSamhällets krav på viss minimistandard på byggnaderfinns reglerade i byggnormer. Flera faktorer som påverkaren värmebehov är reglerade. Så är dock inte falletmed faktorer, som påverkar den totalaenergikonsumtionen. Det vore därför rimligt att ibyggnormen införa ''börsvärden'', som reglerar den totalaenergikonsumtionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av eneffektivare användning av energi.