mot · GG02So611 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt min mening är den ekonomiska situationen sådanatt frågan om översyn av vissa generella bidrag inte utanvidare kan avfärdas.Kraftigt minskat utrymme för viktiga delar avvälfärdspolitiken är en obehaglig realitet som ävendrabbat . Regering och riksdag måste i dagens bistraekonomiska klimat göra mycket svåra och smärtsammaöverväganden vid fördelningen av de gemensammaresurserna så att de mest behövande får sina grundläggandebehov tillgodosedda. De mycket viktigastrukturomvandlingarna och anpassningar till omvärldenskostnadsbild måste genomföras för att långsiktigt räddaSveriges välfärd. Detta är en svår och grannlaga processsom måste genomföras med största möjliga hänsyn till demest utsatta grupperna i samhället. Mot den bakgrundenbör en förnyad prövning av denna motions intentionergöras.Fördelningspolitiska skäl talar starkt för att familjer,som ligger på den nedre delen av inkomstskalan skallprioriteras, när utrymmet krymper för generella stöd.Motivet för generella stöd lika till alla har försvagats ocksågenom att skattereformen frigjort resurser förhöginkomsttagarna.Den inbesparing som blir följden av reducerade ellerindragna bidrag till hushåll med stark ekonomi bör kommahushållen med svagare ekonomi till godo. Om inte på annatsätt så bör detta i alla händelser få den följden att de signalerom reducerat barnbidrag som har funnits i debatten densenaste tiden avvisas. Barnfamiljerna i normalainkomstlägena behöver sitt barnbidrag.Symbolvärdet i en fråga av denna art är intebetydelselöst. Själva samhälls- och skattemoralen, liksomden enskildes syn på de gemensamma resurserna sombegränsade, att fördela efter rättviseprinciper som folkrespekterar, berörs av denna fråga. Enligt min meningifrågasätter allmänheten det berättigade i ett generelltbarnbidrag. Det är viktigt att hänsyn tas till sådanauppfattningar för att få acceptans för de besparingar sommåste göras inom trygghetslagstiftningen.Flerbarnstillägget betalas ut från och med tredje barnetoch totalt beräknas flerbarnstilläggen kosta 1,3 miljarderkronor nästa budgetår. Detta bidrag är för en stor familjmed låg inkomst omistligt, medan många välbärgadefamiljer kan samla pengarna på hög.I dagens situation är det min övertygelse att det stridermot den allmänna uppfattningen om rättvis fördelning attfamiljer med mycket god ekonomi uppbär fullt barnbidrag.Detta gäller i synnerhet i då självrisken isjukförsäkringssystemet höjs. Denna, och ytterligaresjälvrisker, är betydligt mera kännbar för barnfamiljer medlåg inkomst än hos familjer med höga inkomster ochförmögenheter.Tröskeleffekter är problem som på något sätt måstehanteras. En möjlig väg är en nertrappning av bidraget inågot eller ett par steg. Administrativa kostnader som intestår i rimlig proportion till omfördelningens storlek, börkunna undvikas genom att från början satsa på rationellaadministrativa lösningar.Att detta berör förhållandevis få hushåll kan inte varaskäl nog för att avvisa dessa tankar. I tider av minskatutrymme för generella bidrag måste regering och riksdag tavara på alla realistiska sätt att optimera och bibehålla skyddför de mest utsatta grupperna. Denna principiellainställning kommer till uttryck i exempelvis regler ombostadsbidrag och KBT.Vidare kan man ha synpunkter på parametrar ibehovsprövning. Skall prövning ske utifrån taxerbarinkomst, bruttoinkomst, eller med viss invägning avförmögenhet? Sannolikt bör både förmögenhet ochbruttoinkomst vägas in.Den gymnasiestuderande som faller in underbestämmelserna för så kallat förlängt barnbidrag, ellerstudiebidrag, bör inte särbehandlas pga föräldrars ekonomi.Samhället skall behandla den studerande ungdomen på ettsådant sätt att mognad och ansvarstagande främjas. Därförfinns det goda skäl att låta fullt bidrag utgå, som ettpersonligt stöd, oavsett föräldrars ekonomi, när en ungdomkommer i den situationen.De aktuella motiven för att på nytt pröva dennafråga är enligt min mening fullgoda. En kunnigensamutredare bör kunna på ett tillfredsställande sättbereda denna fråga, i syfte att lägga förslag om ett''träffsäkert'' och behovsprövat barnbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning i syfte att klarläggaförutsättningarna för, och konsekvenserna av,behovsprövat barnbidrag.