mot · GG02Ub638 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundHögre utbildning i är en relativt ny företeelse.Det är först som utbudet av högreutbildning i norra regionen någorlunda svarar emot dennivå och mångfald som gäller för landet i övrigt.Fortfarande är benägenheten för högskolestudier låg imånga inlandskommuner där studietraditionerna är svaga.Distansutbildningen har dock bidragit till att de gruppersom inte får del av högre utbildning direkt eftergymnasieskolan fått en andra chans.Successivt har tillgången till behörig och kompetentpersonal ökat och akuta brister har kunnat åtgärdas. Inomden enskilda sektorn är dock andelen högskoleutbildademycket låg sett i såväl ur ett nationellt som internationelltperspektiv.I ett framtida kunskapssamhälle är tillgången tillutbildning av god kvalitet en nyckelfråga. Enligt vår meningbör högre utbildning så långt möjligt även fortsättningsvisvara socialt och geografiskt fördelad. Den har i storutsträckning betraktats som en regionalpolitisksatsning. Det är angeläget att den även fortsättningsvis gesde resurser som behövs för att erbjuda god kvalitet ochbredd i utbudet.Det nya resurstilldelningssystemetDet som kommer att styra pengaflödet till dengrundläggande utbildningen fr o m ht 1993 är ett s kutbildningsuppdrag som upprättas mellan regeringen ochuniversiteten/högskolorna.I utbildningsuppdraget fastslås vilka examina varjeuniversitet/högskola har rätt att utfärda, och det angesockså minimiantal när det gäller examina över 120 poäng --t ex civilingenjörs-, läkar-, tandläkar- samt olikalärarexamina.Det nya resurstilldelningssystemet innebär attuniversiteten/högskolorna får en över hela landet enhetligersättning efter prestation samt en studentpeng.Olika utbildningsområden får olika ''prislappar''.Prestationsprislappen och studentpengen är högst förmedicin och lägst för humaniora, juridik ochsamhällsvetenskap som ligger på samma ersättningsnivå.Problem för påbyggnadskurser och alternativastudieinriktningarDet nya resurstilldelningssystemet kan göra det svårareför mindre högskoleenheter att erbjuda påbyggnadskurseroch alternativa inriktningar inom olika utbildningsprogram.Storskaligheten medför betydande fördelar för de storauniversiteten som gynnas av en ''per capita''-baseradtilldelning.Om utbildningsministerns uttalande om en fördubblingav avlagda doktorsexamina framåt även skallomfatta högskoleenheter i norra måsterekryteringen till Coch D-nivån förbättras.Det är mot denna bakgrund rimligt attutbildningsuppdraget formuleras på ett sådant sätt att detinte inverkar på möjligheten att rekrytera till påbyggnads-och forskarutbildningen.Hur påverkas internationaliseringenInternationaliseringen högprioriteras av både riksdagoch regering när det gäller skola, högre utbildning ochforskning. Internationalisering av forskning och utbildningär också en viktig policyfråga för de norrländskahögskolorna.En hämmande faktor för de norrländska högskolornasdel är dock trots dagens snabba kommunikationer de långareseavstånden som gör främst studerandeutbudet klartdyrare än för de mellan- och sydsvenska universiteten ochhögskolorna.Det nya resurstilldelningssystemet kan försvåra enfortsatt snabb tillväxt av grundutbildningensinternationalisering. Av olika skäl -- främst pga det högaprisläget i -- är antalet svenska studenter som villläsa utomlands större än antalet utländska studenter somtillbringar en del av sin studietid i Sverige.Tillämpas det nya systemet strikt på detta ''nettoutflöde''av svenska studenter till utländska universitet tappar desvenska universiteten/högskolorna motsvarandehelårsprestationer samt studentpeng.En lösning vore om de återvändande svenskastudenternas utomlands förvärvade poäng får räknas inomdet nya resurstilldelningssystemet.Praktikkostnader m.m.För att främja en kompetensutveckling i framföralltNorrlands inland är det viktigt att praktikplatser ochexamensarbeten kan förläggas utanför högskoleorterna.Effekterna kan bli gynnsamma för den framtidarekryteringen av behöriga sökande till kvalificeradebefattningar. Fler arbetsplatser kan också på detta sättupprätthålla en kontakt mellan högskolorna och därigenomfå bidrag till sin verksamhet. Praktikplatserna som förläggsrunt om i har dock ett något högre pris p g akostnaderna för resor för såväl praktikanter somhandledare. Norrlandshögskolorna bör därför få en extratilldelning. Det är ändå vår bedömning att dennaverksamhet är av stort värde. Om skall kunnahävda sig i ett internationellt sammanhang är satsningar påkompetensutveckling av hela regionen en viktigförutsättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiskahänsynstaganden vid utformningen av det nyaresurstilldelningssystemet för den grundläggandehögskoleutbildningen.