ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub470 · 1993-01-26 00:00:00 — Gymnasieskolan har en nyckelroll i svensk utbildningbåde vad det gäller yrkes- och högskoleförberedandestudier. Genom den gymnasiereform som beslöt1991 kommer dagens linjer att ersättas med program. Vianser dock att en mycket viktig förändring som dessutommåste ske är att skapa en mer kursinriktad gymnasieskola.Då kan eleverna i mycket högre utsträckning skapaen egen studieprofil genom att välja kurser efter egetintresse. Man kan i ett sådant system betrakta de nationellaprogrammen som ''korgar'' ur vilka eleverna väljer kurserinför varje termin/läsår.Flexibel studietaktKommunerna har enligt lag skyldighet att i principerbjuda alla ungdomar en treårig gymnasieutbildning.I de flesta fall förutsättes att studierna ska vara avslutadeföre . Vi tycker att de tre åren, inte minst i deyrkesförberedande programmen, skulle kunna utnyttjasmer flexibelt, där studier och yrkespraktik varvas och därutbildningen kan organiseras i ''moduler''. Då kan elevernaavbryta sina studier efter ett eller och ändå ta med sigavslutade kurser ut i yrkeslivet. Den som av olikaanledningar föredrar kortare studietid i tonåren ska kunnakomma tillbaka och läsa vidare, inom ramen för de tre åren.En sådan ''gymnasiebank'' skulle framför allt gynna deskoltrötta tonåringarna.Ca 90 % av en årskull börjar gymnasieskolan. Avdessa avbryter sina studier vilket innebär att av årskullen avslutar sina gymnasiestudier. Av dem somavbryter återkommer många som elever i komvux eller påfolkhögskola. är medelåldern på komvuxendast , vilket visar att komvux fungerar som en andramöjlighet för elever som valt fel linje, avbrutit sinagymnasiestudier eller av annat skäl vill komplettera sinakunskaper. Genom ett framtida fördjupat samarbete mellanungdomsgymnasiet och komvux och en därigenom ökadflexibilitet kan en friare studietakt underlättas.Återvändande elever kan berika undervisningen och sinakamrater med sin färska yrkeserfarenhet, ochstudiemotivationen hos dem kan förväntas vara mycketgod. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till flexiblaregymnasiestudier.
mot · GG02Ub473 · 1993-01-26 00:00:00 — Problemen med det ökade antalet arbetsskador har medrätta uppmärksammats under senare år.Orsakerna till ökningen är många även om rena brister iutformningen av arbetsskadeförsäkringen ärhuvudorsaken. I denna motion skall inte denna frågaberöras utan i stället skall viss uppmärksamhet ägnas detökande antalet arbetsskador bland unga arbetstagare i formav ryggskador och liknande belastningsskador.Företagshälsoläkare har funnit att vissaungdomsgruppers muskulära utveckling har försämrats ochmenar att detta beror på att barn och ungdomar rör sigmycket mindre än tidigare generationer.Aktiviteterna på förskolorna kännetecknas av betydligtmindre kroppsliga aktiviteter än när barnen själva kundeleka inte minst utomhus. gick eller cyklade barnendagligen ofta långa sträckor till och från skolan. I daghämtar skolskjutsar och liknande.Den alltmer organiserade idrotts- ochfritidsverksamheten leder alltför ofta till att barn/ungdomarfår uppfattningen att fritidsverksamhet måste ske iorganiserade former. Detta leder till att antalet timmar närfysisk verksamhet bedrivs minskar avsevärt. Vad som krävsför att ge de uppväxande en god fysisk utveckling ärbetydligt mer av spontana och i det dagliga livetåterkommande fysiska aktiviteter som cykling, promenaderetc för att i vuxen ålder kunna undvika de belastningsskadorsom blivit allt vanligare.Skolan bör ta hänsyn till detta vid utformningen avgymnastik och idrottsämnet. Hänsyn till kravet på mer avalldagliga fysiska aktiviteter bör också tas när det gällerskolskjutsverksamhet etc. I många fall borde barnen kunnagå eller cykla till skolan i stället för att erbjudas skolskjuts.Trafiksäkerheten måste dock vägas in.De nu framförda synpunkterna tycks inte bli beaktade idet läroplansarbete som pågår. I debattenhar hänvisats till att de nya läroplanerna ger ökademöjligheter för elevernas fria val. Eleverna skulle därförsjälva kunna lägga fler timmar på gymnastik och idrott.Dessvärre är det nog så att just de elever som har mestbehov av viss fysisk aktivering inte kommer att välja ettutökat timantal. Ämnet borde ges en något annaninriktning, vilket redan kommenterats i den upprepademotionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen avgymnastikundervisningen.
mot · GG02Ub474 · 1993-01-26 00:00:00 — Garanterad undervisningstid avseende ämnet idrott förslag om en kraftig minskning avden garanterade undervisningstiden avseende idrottsämneti skolan har med all rätt frammanat många kritiskasynpunkter.Skolan har ett mycket stort ansvar för elevernas fysiskafostran. definition av ämnet idrottstämmer väl överens med detta ansvar. Det finns emellertidingen konsekvens i kommitténs ställningstagande. Genomatt i stort sett halvera undervisningstiden i ijämförelse med dagens situation förvandlas de vackrafraserna till tomma innehållslösa ord.Det måste enligt vår mening vara skolans uppgift attgenom undervisningen öka kunskapen och förståelsen hoseleverna om hur viktigt det är med regelbunden fysiskaktivitet och sunda levnadsvanor.En stimulerad undervisning i detta avseende bidrar medall säkerhet till ett ökat idrottsligt intresse hos eleven. Detär därför viktigt att undervisningstiden inte minskas. I annatfall försämras förutsättningarna för ämnet.Strax efter regeringstillträdet har statsrådet på ett föredömligt sätt givit klarsignal till attidrottsklasser inrättas på . Skola efter skola haranammat denna förändring. Vi har vid våra kontakter medenskilda skolor försökt att påverka denna utveckling. förslag har vi emellertid konstateratatt det råder en mycket stor osäkerhet ute på skolorna omhur det skall bli . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet idrott.
mot · GG02Ub475 · 1993-01-26 00:00:00 — Slöjd och gymnastik i skolan förslag diskuteras livligt av allaintressenter. Alla ''slåss'' för just sitt särintresse. Detta ärnaturligt och i grunden positivt.I förslaget är enligt min och många andras mening demera praktiskt och fysiskt betingade ämnena allt för mycketbeskurna till förmån för de teoretiska.Jag har full förståelse för att det kan finnas skäl att utökaantalet teoretiska timmar och att timmarna måste tasnågonstans. måste detta noga vägas motelevernas behov av fysiska och skapande aktiviteter. Dels iförebyggande syfte för att motverka allt stillasittande som ilångt större grad än förr är för handen -- inte bara påskolbänken utan också genom allt TV- och videotittande --,dels också vad gäller vikten av att utveckla kreativiteten hosbarnen, när det gäller praktiska utföranden med händerna.Ett allt för stort åsidosättande av dessa delar i ett barnsutveckling kan få negativa följder för barnens framtidalevnadsmönster, hälsa och välstånd.De ämnen som jag därför särskilt vill framhålla det somviktigt att inte reducera antalet timmar för i någonnämnvärd utsträckning är slöjd och det som förr benämndesgymnastik med lek och idrott. Med den motivering som jagovan framfört om nödvändigheten av rikligt med fysiskaaktiviteter i skolan, för kreativitetsutveckling och godframtida hälsa, är det synnerligen önskvärt att dessa bådaämnen även tilldelas ett tillräckligt antalveckotimmar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande vikten av tillräckligtantal veckotimmar i ämnena ''slöjd'' och ''lek, idrott ochhälsa''.
mot · GG02Ub479 · 1993-01-26 00:00:00 — Slöjd och hemkunskap i betänkande ''Skola för bildning''föreslår att undervisningstiden för de praktiskt/estetiskaämnena starkt ska minskas. Vi förvånar oss över förslaget.Speciellt att den obligatoriska slöjden skall tas bortoch att antalet timmar reduceras. Även timantalet förämnet hemkunskap kommer enligt förslaget att minskas.Det nya läroplansförslaget beskriver vältaligt slöjdenssyften och innehåll. Men minskas antalet timmarmed . På högstadiet får eleverna i praktiken inte någonobligatorisk slöjd.Slöjd behövs för alla!Det finns många starka argument för ämnet slöjd iskolan. Undervisningen ger omväxling i skolarbetet så atteleverna orkar tillgodogöra sig även den teoretiskaundervisningen. Eleverna tycker om att arbeta praktiskt --slöjden är ett mycket uppskattat ämne på alla stadier.Slöjden ger vardagskunskaper. Genom att både flickoroch pojkar har både trä- och metallslöjd kan alla klara bådes.k. kvinnliga och manliga arbetsuppgifter i vardagslivet.Slöjden tränar bl.a. även finmotoriken och medverkar tillatt bevara vårt kulturarv.En samlad pedagogisk forskning visar vikten av att bådeteoretisk och praktisk träning går i hand i hand.Det behövs välutbildade konsumenter i vårt samhälleBarn och ungdom är en viktig målgrupp inomkonsumentpolitiken. Attityder, värderingar ochkonsumtionsmönster grundläggs . Därför är detviktigt att ungdomar tidigt får kunskaper om att hushållamed resurser och hantera sin egen ekonomi att bedömaden egna konsumtionens effekter på miljön att känna tillskyldigheter och rättigheter som konsument att laga sinmatI förslaget till läroplan för saknasskrivningar om att hantera sin egen ekonomi och hushållamed egna resurser. Denna brist i läroplanen finns för bådegymnasieskolan och komvux. Många konsumentfrågor sompriser, krediter och hushållsbudget har naturlig anknytningtill matematiken. Här behövs tydligare skrivning ikursplanen för exempelvis matematik.Hemkunskapen är viktig för dagens ungdom. Det är rättatt lyfta fram konsumentekonomi och resurshushållningsom två kunskapsområden. föreslås enligt läroplanen enreducering av den obligatoriska tiden. Problem kommer attuppstå att hinna med alla de områden som ingår i ämnet.Här skall även praktisk matlagning tränas.Vi anser att ämnet hemkunskap måste få behållanuvarande antal timmar. Kunskaper inomkonsumentområdet har grundläggande betydelse såväl förden enskilde individen som för hela samhället. Denundervisningen måste beredas plats inom den obligatoriskaskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bevara slöjdämnet som ettobligatoriskt ämne,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet hemskunskap.
mot · GG02Ub480 · 1993-01-26 00:00:00 — Aids och cancer är sjukdomar som vi ofta hör talas om.Man får mycket information, direkt dödliga sjukdomarlåter naturligtvis tala om sig. Sjukdomar som leder till måste sitta i rullstol eller att man är blind gör attomgivningen ser att man är sjuk och hjälper till när hjälpbehövs.Men det finns en annan sorts sjukdomar som kallas gråsjukdomar -- medicinska handikapp. Det är sjukdomar sommedför stora förändringar i den sjukdomsdrabbades ochden närmaste omgivningens liv. Epilepsi och diabetes ärexempel på grå sjukdomar. Dessa sjukdomar syns sällanoch därför lägger man sällan märke till dem, men de finnsdär och de kan dyka upp till ytan när som helst -- i form avattacker och anfall.Det finns all anledning att uppmärksamma dessasjukdomar mer än vad som görs . Mot t.ex. epilepsi ärfördomarna många och som så ofta annars bygger ävendessa fördomar på okunskap. Det var inte alls länge sedanepileptiker enligt lag inte fick gifta sig och skaffa barn.Lagstiftningen är ändrad men fördomarna och okunskapenfinns kvar.De attacker eller anfall som exempelvis epileptiker ochdiabetiker kan få uppfattas ofta antingen med rädsla ellertolkas som berusning eller annan drogpåverkan. I mångaandra fall vill människor hjälpa till men vet inte vad de skagöra. För att människor med grå sjukdomar ska kunnafungera så bra som möjligt i en vardagsmiljö på arbetet, iskolan och krävs att omvärlden har bättrekunskap och förståelse. Då kan även handikappetavdramatiseras.För unga människor är situationen i skolan detviktigaste. Om skolmiljön fungerar gör det livet oerhörtmycket lättare för dem som drabbas. Dessutom kan enförändrad information och attityd från skolans sida gepositiva effekter på hela samhället för människor med gråsjukdomar.I finns, enligt nya bedömningar, ca 100 000personer med epilepsianknutna sjukdomar och 20 000diabetiker (åldersdiabetiker ej inräknade), det är alltsåingen liten grupp som berörs. Information om dessa ochandra grå sjukdomar bör därför utförligare behandlas iskolundervisningen. I samband med den pågåendeöversynen av läroplanen bör övervägas hur detta skautformas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad information i grundskolanom s.k. grå sjukdomar.
mot · GG02Ub481 · 1993-01-26 00:00:00 — Valet av skola för utvecklingsstörda barn Skolan i förändras i rask takt. Samarbetet medhemmen ska stärkas och föräldrainflytandet öka.Regeringen är angelägen om att uppfylla internationellakonventioner om att öka föräldrars inflytande över sinabarns skolgång.Det är föräldrarna som har huvudansvaret för fostran avoch omsorgen om sina barn. De flesta människor torde varaöverens om att denna inriktning är positiv. En gruppföräldrar har undantagits från dessa rättigheter ochmöjligheter, en grupp föräldrar som har ettengagemang utöver det vanliga, och som har mycketspeciella kunskaper om sina barns förutsättningar. Detgäller föräldrarna till utvecklingsstörda barn.Enligt beslut om särskolanhar föräldrar till särskoleelever inte den möjligheten. Dessaföräldrar bör ha samma möjlighet att välja skola som övrigaföräldrar i har fått. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättighet för föräldrar tillutvecklingsstörda barn att välja skola.
mot · GG02Ub483 · 1993-01-26 00:00:00 — Betyg i flit, ordning och uppförande Skolan bör präglas av en helhetssyn på varje elev, vilketbetyder att skolan måste värdesätta både teoretisk ochpraktisk begåvning och så långt det är möjligt söka utvecklavarje elev utifrån dennes förutsättningar.Skolan måste också utveckla andra metoder förutvärdering som låter elevernas HELA personlighetkomma till sin rätt.Det är orimligt att skolan fixerar sig enbart vid attdokumentera elevens kunskaper. Den allvarligaste följdenav detta är elevernas känsla av inkompetens. Många eleverhar svårt att hävda sig i betygskonkurrensen trots att de medallra största flit och noggrannhet arbetar med sina uppgifter.Skolan måste uppmärksamma och dokumentera dessaelevers vilja att vara ambitiösa.Dessa egenskaper är oerhört viktiga med tanke på deförväntningar som kommer att ställas på eleverna ute iarbetslivet; egenskaper som samarbetsförmåga,uppträdande, flit, framåtanda och förmåga att skapa trivsel.Det är också angeläget att åtgärder vidtas som leder tillatt skolmiljön blir trygg och antivåldsinriktad. En skola därdet råder ordning i klassrummet är en bra arbetsplats ochkan vara ett stöd för just de elever som av olika skäl harstudiesvårigheter.Ett sätt vore att återföra betyg i ordning och uppförandesom ett komplement till de enskilda samtal som idagförekommer. Det skulle visa att skolan menar allvar ochställer krav på eleverna när det gäller ordning, disciplin,tolerans och respekt.Detta innebär även en bättre förberedelse förarbetslivet, där det inte är acceptabelt med omotiveradfrånvaro, störande av arbetskamrater, mobbning,vandalisering, klotter eller sönderslagna inventarier.Skolan utgör en av de viktigaste grundstenarna i ettdemokratiskt samhälle och därför är det oerhört viktigt attskolan inte enbart betygsätter kunskapsnivån utan ser tillhela människans personlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av betyg i flit,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av betyg i ordning ochuppförande.
mot · GG02Ub484 · 1993-01-26 00:00:00 — Första hjälpen-utbildning i skolan Vid ett hjärtstillestånd krävs omedelbar hjälp. Dennahjälp kommer oftast alltför sent när ambulans-läkarpersonal är på plats hos den hjärtskjuke. Det inträffartyvärr altför att människor står helthandfallna när en medmänniska får ett hjärtstillestånd. Den''hjälp'' som vi alltför sällan försöker att ge är ofta felaktig.Detta beteende att vi står handfallna eller att vi ger fel hjälpberor inte på att vi ej vill hjälpa varandra utan av renokunnighet.Varje år drabbas 30.000 människor av hjärtinfarkt ochav dessa får 15.000 hjärtstillestånd. Av dessa 15.000 får10.000 hjärtstillestånden utanför våra sjukhus, och i deflesta fallen leder detta till döden. Många människor avdessa 10.000 blir ofta svårt hjärnskadade efter etthjärtstillestånd som tyvärr varat alltför . Många livskulle räddas samt hjärnskador skulle kunna undvikas omman införde första hjälpen samt hjärt-lung-räddningsutbildning som obligatoriskt ämne i skolan.Samhället skulle dessutom spara stora kostnader närdenna utbildning börjar ge resultat, men det absolutviktigaste är ju att rädda liv och förhindra allvarligahjärnskador hos våra medmänniskor.Denna fråga om första hjälpen och hjärt-lung-räddningär ett mycket viktigt problem att belysa i vårt samhälle.Varför nämner vi då detta självklara? Jo, i trafiken dödasvarje år ca 750 människor och flera tusen skadas, i mångafall mycket svårt. Den debatt som pågår inom detta områdeär ofta intensiv och engagerar många människor i vårtsamhälle, framför allt våra politiker. I trafikdebatten talasdet om att få ner dödstalen med 10--genom olikaåtgärder, detta innebär runt 100 liv/år. Ett sätt att medsäkerhet få ned dödssiffran i trafiken vore om vi alla kundeförsta hjälpen och hjärt-lung-räddning. I trafiken är förstahjälpen speciellt viktig. Om man nu jämför dödssiffrornaför trafiken kontra hjärtstillestånd, vilket är 750 resp. 8.000människor, förstår var och en vilka möjligheter det finns attspara liv samt att förhindra grava hjärnskador inomgruppen hjärtstillestånd. Kan man rädda 10--20 %som drabbas av detta akuta stillstånd genom en obligatoriskutbildning i våra skolor handlar det om upp till 1.600människor/år, samt att ett antal personer sannolikt skulleslippa allvarliga hjärnskador.Detta obligatoriska ämne i första hjälpen och HLRskulle kunna börja i årskurs 8 eller 9 i ochinnefatta omkring /läsår. I gymnasieskolan samtute i arbetslivet kunde det sedan ske en repetition av dennautbildning. Denna föreslagna obligatoriska utbildning skallläras ut av sakkunnig personal.Vi hoppas nu att medverkar till ett införandeav obligatorisk utbildning i första hjälpen och hjärt-lung-räddning, så att vi kan spara liv och förhindra hjärnskador.Denna utbildning skulle sannolikt spara liv i trafikenoch för de personer som drabbas av hjärtstillestånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa obligatoriskundervisning i skolorna från årskurs 8 eller 9 i första hjälpensamt hjärt-lung-räddning.
mot · GG02Ub485 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning för industrins behov I denna motion föreslås, att särskilda åtgärder vidtagesför att förbättra informationen om gymnasieskolansindustriprogram och eventuellt förändra utbildningensinnehåll, så att den efterfrågas i större utsträckning än nu.Industrins rekryteringsbehov tycks inte motsvaras avintresse hos sökande till gymnasieskolan. Resultatet av detnu aktuella provvalet till gymnasieskolan är närmastkatastrofalt. Samma beskrivning torde vara korrekt när detgäller det preliminärt redovisade intresset för inriktningIndustri i gymnasieskolans årskurs två.Om antalet platser på gymnasieskolans industriprogramoch liknande utbildningslinjer anpassades efter elevernasönskemål, skulle det få mycket negativa konsekvenser förnäringslivets rekryteringsmöjligheter.Tyvärr kan rekryteringen till gymnasieskolansindustriprogram uppfattas som ett misslyckande antingenför studie- och yrkesorientering eller förindustriprogrammets innehåll. Det är därför angeläget, attskola och näringsliv ytterligare utvecklar samarbete dels föratt ge gymnasieskolans utbildning för industrins behovrelevant innehåll, dels för att förbättra informationen omden utbildningen.Informationen om industriprogrammen måste redovisahur industrins arbetsplatsmiljö utvecklats. Även om det iindustrin alltjämt finns arbetsuppgifter av traditionelltempokaraktär, blir till exempel programmering ochövervakning av numeriskt styrda maskiner mer och merdominerande inslag i verksamheten. Gymnasieskolornasindustriprogram har till uppgift att utbilda för sådana yrken.Jag föreslår, att får i uppdrag att i samarbetemed industrins och arbetstagarnas organisationer medverkatill att gymnasieskolans industriprogram får rätt inriktningför industrins behov. bör också medverka till attinformationen till elever blir sådan, att deyrken, för vilka industriprogrammen utbildar, får enrelevant presentation. Detta bör ge regeringentill känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppdra åt att isamarbete med industrins och arbetstagarnasorganisationer medverka till att gymnasieskolansindustriprogram får rätt inriktning för industrins behov ochatt informationen till elever blir sådan, att deyrken, för vilka industriprogrammet utbildar, får enrelevant presentation.
mot · GG02Ub487 · 1993-01-26 00:00:00 — Anslag till i skolan Ansvarsfördelningen mellan de nya myndigheterna påskolområdet, dvs och förHandikappfrågor, , måste vara klar och entydig.SIH fördelar merparten av de medel som anvisas underanslaget B 8 Särskilda insatser på skolområdet. Detta ärockså helt logiskt, eftersom det är inom somkompetens finns att göra de nödvändiga prioriteringar ochöverväganden som krävs för en rationell medelstilldelning.Under punkt 3 i detta anslag skall emellertid vissa medelfördelas av till riksgymnasiet för döva respektiveriksgymnasiet för hörselskadade i samt tillriksgymnasierna för svårt rörelsehindrade i ,och . Detta är inte logiskt, eftersom det ärinom som kunskapen finns om dessa elevers behov.SIH leder för övrigt och utser ledamöterna i densärskilda nämnd, ,som prövar rätten til utbildning och som har inrättats förantagning av elever till riksgymnasierna för svårtrörelsehindrade. samarbetar också i detta avseendemed , , som svarar förkansliresurserna till svarar för nödvändiga omvårdnadsinsatser i sambandmed utbildningen vid riksgymnasierna för svårtrörelsehindrade.Det finns alltså inga skäl som talar för att just dessamedel skall fördelas av . Däremot talar bådekompetensskäl och strävan efter en mera rationell ochrenodlad anslagshantering för att också de medel, somanvisas under anslaget B 8, punkt 3, fördelas av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om anslag till iskolan.