mot · GH02Sk21 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. Beskattning av tjänstebilarBakgrundSkattesystemet vad gäller förmånsbeskattningen av s.k.tjänstebilar är utformat så att skatten i princip blirdensamma, oavsett hur mycket eller lite som denskattskyldige använder bilen privat.Denna schabloniserade utformning av reglerna harskattetekniska fördelar, men systemet har även påtagliganegativa konsekvenser. En negativ samhälls- ochmiljöeffekt är att marginalkostnaden för att nyttja bilenprivat blir obefintlig eller mycket liten.I praktiken kan systemet erbjuda gratis privat bilkörningför förmånstagaren. Skattereglerna stimulerar därmed ochleder även till ett ur miljöperspektiv överdrivet och onödigtbilåkande. Ur resurs- och miljösynpunkt är detta tvärtemotönskad utveckling.De svenska skattereglerna har dessutom utformats så attde relativt sett har gynnat större och mer bränslekrävandemodeller. Reglerna har således inte gynnat hänsynen tillmiljön -- möjligen har de gynnat svenska bilmodeller. Vissakritiker har anklagat svensk bilindustri för att ligga efter närdet gäller att ta fram miljöanpassade bilmodeller. I sämstafall kan de svenska skattereglerna ha bidragit till att bromsaen utveckling av mer miljöanpassade svenska bilmodeller.Vänsterpartiet har vid upprepade tillfällen, genommotioner och på annat sätt, efterlyst beslut som skärperbeskattningen av tjänstebilar. har krävt attdetta skall ske på ett sådant sätt att beskattningen får enpåtaglig miljöprofil, dvs. att förmånsvärdet knyts till såvälvärdet som modellens miljöpåverkan, samt möjligheten attnyttja bilen privat.Vänsterpartiet har inte varit ensamma om vare sig dennaanalys eller dessa krav. De alltför generösa ochmiljöstörande effekterna av tjänstebilsbeskattningen harpåtalats av breda grupper utanför , och genommotioner från företrädare från andra partier änVänsterpartiet. Det senare gäller inte minst ledamöter frånCenterpartiet och Kristdemokratiska samhällspartiet.Regelmässigt har dock alla motioner med krav påskatteskärpningar avvisats av en majoritet av riksdagensledamöter, bl.a. med motiveringen att övervägningar ochutredningsarbete pågår.PropositionenMot bakgrund av ovanstående var det glädjande att enutredning (Ds 1993:53) kunde redovisa förslagtill skatteskärpningar med miljöprofil. Det var ocksåglädjande att flera företrädare för regeringspartierna,däribland det ansvariga statsrådet, till att börja med slötupp bakom utredningens principiella tankegångar omskatteskärpningar med miljöprofil på tjänstebilsområdet.Utredningsförslaget utsattes för en omfattande kritikunder remissomgången. Efter detta har regeringen slagit tillfullständig reträtt och i föreliggande proposition lämnarman i praktiken inga nya förslag för beskattningen avtjänstebilar. Detta är mycket beklagligt.Det stämmer inte heller, som regeringen skriver ipropositionen, att man överdrivit miljöfaran medmajoriteten av dagens förmånsbilar tack varekatalysatortekniken. Det är dock ett faktum att katalytiskavgasrening inte påverkar koldioxidutsläppen och bildningav marknära ozon.Om regeringen inte ansåg det möjligt att stå fast vidutredningens förslag t.ex. om körjournaler så kunde manvalt andra vägar. Några sådana är t.ex. att byggabeskattningen på företagens bokförda uppgifter, alternativtatt höja förmånsvärdena kraftigt men ge reduktion till detjänstebilsinnehavare som själva betalarbensinkostnaderna. Vidare kunde fordonetsmiljöklasstillhörighet påverka fordonets förmånsvärde. I enframtida miljöklassning skulle en ytterligare klass förextremt miljövänliga fordon finnas -- klass 0.Det finns också andra förslag, t.ex. från forskare, om atthöja förmånsvärdet så kraftigt att det för flertalettjänstebilsinnehavare skulle vara lönsammare med egen bil.I propositionen har regeringen valt att inte göranågonting angående beskattningen av tjänstebilarna. Ettsådant förhållningssätt till miljöfrågorna bör inte accepterasav . föreslår därför att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att förmånsvärdetför s.k. tjänstebil bör höjas och att höjningen utformas medhänsyn till miljökrav.Vänsterpartiet ser det inte som meningsfullt att i nulägetförsöka låsa fast vilken modell som bör brukas för att uppnådetta syfte. Frågan om vilken teknisk metod som skalltillämpas bör istället lösas inom en särskild parlamentariskberedning. En sådan arbetsmetod gör att kan taett snabbt beslut utifrån beredningens rekommendationer.Slopat grundavdragRegeringen återkommer i propositionen också med ensärskild lag om slopat grundavdrag vid taxering till statliginkomstskatt. Förslaget har tidigare förordats avfinansutskottet och innebär att det statliga grundavdragetvid och taxeringar i princip slopas vidberäkningar av fysiska personers beskattningsbaraförvärvsinkomster.Vänsterpartiet har sedan skattereformen drivit fråganom ett helt slopat grundavdrag för högre inkomster, såledesbåde för statlig och inkomstskatt. Regeringensförslag tillgodoser inte krav, men det är ettbegränsat och tillfälligt steg i rätt riktning.Det framstår som allt viktigare attskatteförändringar får en mer rättvis fördelningsprofil.Vänsterpartiets ursprungsförslag ger väsentligt störreskatteintäkter än regeringens och det har dessutom en äntydligare fördelningsprofil.Vänsterpartiets förslag finns närmare redovisat i vårmotion 1992/93:Fi116 med anledning av den s.k.kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150).Förslaget innebär i korthet att grundavdraget trappasned från inkomster på ca , så att det är heltslopat för de inkomstskikt som skall betala statsskatt.Riksdagen bör med avslag på regeringens förslag i dennadel hos regeringen begära förslag till slopat grundavdragenligt de principer som redovisat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteskärpningar medmiljöprofil vad gäller förmånsvärdet för tjänstebilar,2. att med avslag på regeringens förslag till lagom slopat grundavdrag till statlig inkomstskatt hosregeringen begär förslag till slopat grundavdrag i enlighetmed vad i motionen anförts.