mot · GG02T215 · 1993-01-26 00:00:00 — utgör en mycket viktig kommunikationslänk förhela vårt land. Närheten till EG och tillkomsten avÖresundsbron inger stora förhoppningar om förnyadväxtkraft inte bara i utan i hela . Härvid ärdet av mycket stor vikt att kommunationerna förbättras tillinternationell standard.Grundläggande för planeringen av infrastrukturen i helaSkåne är den överenskommelse,Malmöhusöverenskommelsen, som träffats mellanKommunalförbundet för kollektivtrafik ochstatens förhandlare . Det handlar omproritering och fördelning av de mycket omfattandeinfrastruktursatsningarna som krävs, bl.a. i form avanslutningar till ; vägar, järnvägar, spårvägar,i m.m.Arbetsmarknadssituationen är ju ytterst besvärlig iSkåne som vi påpekar i en annan motion. För att motverkaden höga arbetslösheten är det av stor vikt att vi så snabbtsom möjligt får igång lämpliga infrastrukturprojekt.Dessutom är det en fördel att upphandla dessa projekt idagsläget med tanke på den ökande konkurrensen ochdärvid fallande priser.OroEfter fördröjning i beslutsprocessen anger nukommunikationsministern i budgetpropositionen att hanskall föreslå utbetalning av medel enligt den tidplan somparterna varit överens om. Detta är ytterst efterlängtat, ochvi förutsätter att några ytterligare fördröjningar i tidplanennu inte sker. Tyvärr har våra förhoppningar tidigare grusatsflera gånger, och har varit den stora förloraren iregeringens skilda ''paket''.Av de 17 miljarder som satsats 1991--92 på vägarrunt om i vårt land har en mindre del kommit till del.Vid förra vårens stora paket fick inte en enda krona.Den stora förloraren i kampen om pengarna har varitMalmöhus län, som proportionellt borde ha fått 1,5miljarder kr, medan M-län fått drygt 400miljoner kr.På järnvägssidan har heller inte de södra delarna av vårtland kunnat hålla sig framme.Bygg där det lönar sig bäst!En av regeringens huvudstrategier är att få fart påSverige, att öka tillväxten och därigenom rädda jobben ochvälfärden. Skall man lyckas med detta är det viktigt attpengarna satsas strategiskt och långsiktigt. Utredningar harvisat på skillnader i avkastning på infrastruktursatsningar iolika landsändar. Skall stå väl rustat närhögkonjunkturen kommer, så gäller det att ha förbättratkommunikationerna i de tätbefolkade delarna av vårt land,bl.a. Skåne.Det är således av yttersta vikt att några förseningar iplaneringsarbetet inte åter uppstår.JärnvägarAtt får ett bättre järnvägsnät med bättre såvälregionala som nationella och internationella förbindelser ärytterst betydelsefullt. Genom Malmöhusförhandlingarnasker nu behövliga upprustningar på skilda bandelar,stationsanordningar, miljö- och säkerhetssatsningar.En mycket viktig prioritering är elektrifiering av bananMalmö----som har förhalats i åratal.Länsjärnvägen är troligen den endajärnvägen i landet där pendlingstrafik i ett storstadsområdebedrivs med dieseltåg.Förbättringen skulle ge väsentliga miljöfördelar framfördagens dieseldrift. Äntligen har regeringen beviljat medeltill denna viktiga satsning.Andra viktiga satsningar är utbyggnad av (------------) med dubbelspår och snabbtågpå södra stambanan.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts avseende järnvägsinvesteringar i Skåne.För inte alltför förordade statensjärnvägar en total nedläggning av lokaltågtrafiken. Detgällde även de bandelar som de skånska Pågatågen i dagtrafikerar. Trots att järnvägen bevisligen har möjlighet attutvecklas positivt är stora delar av det kvarvarande skånskajärnvägsnätet föremål för utredningar som syftar tillnedläggning. Detta är mycket förvånande och beklagligteftersom flertalet av dessa banor går mellan förhållandevisstora tätorter och genom tätbefolkade bygder. persontrafiken --och ----Dalby.Riksdagen bör därför uttala att SJ vid förhandlingar medPågatågens huvudman bör ställa sig positivt till ettutnyttjande av dessa bandelar för regional kollektivtrafik.Ovissheten om framtiden för den spårbundnakollektivtrafiken har tyvärr påverkatutvecklingsmöjligheterna negativt i båda Skånelänen.Österlen är ett talande exempel. Ett glädjande exempel påatt järnvägen kan bli konkurrenskraftig och populär ärsnabbförbindelsen ------, den s.k. Kustpilen.VägarSkåne är ett mycket tätt befolkat landskap. I Malmöhuslän bor det till exempel 155 personer per kvadratkilometervilket skall jämföras med riksgenomsnittets 21. Av denanledningen är vägnätet i av stor regionalpolitiskbetydelse.Under hösten har det rått stor oklarhet om de avregeringen aviserade extra satsningarna på infrastrukturen.Hittills har, som tidigare påpekats, ringa extra medeltilldelats Skåne.Utbyggnader och standardförbättringar som stimulerarkontakterna inom regionen och utjämnar den ekonomiskautvecklingen bör därför ha en högre prioritet. Detta gällervägarna E 22, E 6 och E 4 samt riksvägarna 10, 12, 17, 21,23, 108 och 109. I län är behoven främstkoncentrerade till vägar i nord-sydlig riktning.På sikt är det särskilt angeläget att bärigheten på deskånska vägarna tillgodoser kontinentens normer ochEuropeiska gemenskapens krav. ärtransitområde för av export- ochimportgodset i och den i särklass viktigastetransportregionen.Enligt kan en rad projekt påbörjas undervåren -- omgående eller med 1,5--2 mån förberedelsetid:E 22 --Gårdstånga kostnad: 70 mkrVäg 108 Klörup--Aggarp kostnad: 85 mkrVäg 109 Välluv--kostnad: 100 mkrDiverse mindre objekt trafiksäkerhetsförbättringar;vägar, broar m.m. kostnad: 50 mkrFöljande projekt kan påbörjas under hösten:E 65 --kostnad: 200 mkrVäg 11 Anklam--L länsgräns kostnad: 50 mkrVäg 11 Järrestad--Simrishman kostnad: 50 mkrVäg 13 förbi Klippan kostnad: 75 mkrDiverse mindre objekt kostnad: 50 mkrRiksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad som gäller tidigareläggning av nämnda vägprojekt.E 4:an -- en motorvägsplan för södra har initierat en diskussionom utveckling av vägförbindelsen /--NorraSkåne--har presenterat fyra olika alternativ:1. utveckling av i stort med nuvarande sträckning 2. utveckling av förbindelse via till E 4 vid 3. utveckling av förbindelse via , och straxöster om v 108 till E 4 norr om 4. utveckling av förbindelse via och Älmhulttill E 4 vid Ljungby.Vi anser att planering och utbyggnad av är en frågaav såväl nationell som internationell dignitet. Den del avEuropavägsnätet som berör har ju också storbetydelse för och . Men självfallet ärplanering av det framtida vägnätet framför allt av betydelseför och vårt landskaps utveckling. Därvid är detviktigt att framhålla behovet av en regional balans -- mellannorr och söder, mellan öster och väster; att få en välfungerande infrastruktur som hänger ihop och ger bästamöjlighet till tillväxt och utveckling.Lokaliseringen av Riksbangård Syd t.ex. måste i dettasammanhang invägas. Likaså är det mycket angeläget attpoängtera nödvändigheten att ta strikta miljöhänsyn. Skånebestår av flera värdefulla naturområden som måste skyddasför framtiden, bl.a. den art- och kulturrika Ringsjöbygden.De båda länsstyrelserna har yttrat sig om vägsträckning.Det alternativ som vunnit störst gehör är ett östligtalternativ samt en utveckling av --till motorvägsstandard.Vi vill framhålla att såväl M-län som L-län är i stortbehov av förbättrade vägförbindelser. De befintligavägarna, bl.a. just E 4, E 22 och v 23 är således i behov av kraftfulla förbättringar.Vi ser positivt på att en ny motorvägsled byggs ut för attknyta östra till kontinentförbindelserna i Skåne.En sådan led bör ha sträckningen --Kristanstad----------. Därmed skulle också en framsynt infrastrukturskapas för de framtida sjöförbindelserna med ,och . Dessa länder skulle också naturligtlänkas ihop med kontinenttrafiken från och till Skåne.Vad gäller den framtida sträckningen av pågår f.n.fördjupade analyser, vilka vi anser bör inväntas före slutligtställningstagande.KollektivtrafikEtt riksdagsbeslut slog fast att en huvudman i varjelän skulle ha ansvar för kollektivtrafiken. Skåningar iSveriges riksdag påpekade redan då att denna regleringskulle komma att fungera som en administrativ spärr mellankollektivtrafiksatsningar i Malmöhus- och län.Farhågorna har besannats, därför bör beslutet rivas upp.Ett utökat samarbete mellan huvudmännen har dockförbättrat situationen avsevärt för ''länspendlarna''. Menfortfarande uppstår påtagliga olägenheter för dem som skallpendla över ''länsgränsen''. Ett ''Skånekort'' saknasfortfarande. Dessutom har kommunerna i M-län,i M-län och genom en lagändringunder 1991 kunnat bilda en ny huvudman för länstrafikenbestående av M-läns landsting och , vilket varett resultat av de s.k. storstadsförhandlingarna ledda avSven Hulterström. Detta kommer att möjliggöra en bättreoch mer effektiv samordning av länets kollektivtrafik.Betydande satsningar på kollektivtrafiken ingår i det s.k.Malmöhuspaketet, varvid de första delarna nu godkänts avregeringen.FlygplatserGenom flygets avreglering har de skånska flyplatsernasställning stärkts både vad gäller inrikes- och utrikestrafik.Det gäller både och -- men framför alltSturup.Passagerarna har blivit fler, servicen bättre och prisernalägre, vilket visar hur illa monopol fungerar -- också privatasådana.Under 1992 ökade antalet passagerare på inrikesflygetmed . På var ökningen mer än dubbeltså stor -- 8,5 procent.På linjen --som trafikeras av trekonkurrerande bolag var resandeantalet högre idecember 1992 jämfört med december 1991.Om öppnas för mera utrikes linjetrafik så skulledetta avlasta . har nåttsitt tekniska tak vad gäller utrymme i luften. skulleockså kunna vara en knutpunkt för regionaltrafiken.Sturups flygplats är av central betydelse för hela Skånesutveckling. Flygplatsen genomgår nu en nödvändigansiktslyftning. invigdes den första etappen avutbyggnaden av terminalen.Projektarbetena för fortsatt utbyggnad av terminalenoch den södra delen av den s.k. plattan för uppställning avfraktflygplan är avklarade.Utbyggnaden av terminalbyggnaden beräknas ta ca 14månader och totalt sysselsätta drygt 130 personer, kostnadca . Arbetena kan komma igång så gottsom efter beslut.Trots vikten av att dessa arbeten både av närings- ochsysselsättningspolitiska skäl påbörjas, har intemedel kunnat beviljas till dessa viktiga projekt.Vi anser att regeringen bör bevilja medel så attdessa nödvändiga satsningar kan starta, vilket riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna.Fraktflygets nya förutsättningar är också intressanta.Sturups fördelaktiga geografiska läge gynnar flygplatsensutveckling i detta hänseende. Därför är det viktigt attflygföretagen bereds möjlighet att öppna trafik till Nordensknutpunkter, t.ex. och . läge invidfyra Europavägar gör flygplatsen till en idealisk central fördistribution av frakt mellan och kontinenten.Bra samarbete mellan de skånska flygplatsernaDet är värdefullt med det nära samarbete som finnsmellan de tre skånska flygplatserna t.ex. vid omdirigeringarp.g.a. Bra vägar och goda allmännakommunikationer är en förutsättning för att flygplatsernaska kunna utvecklas.Flygledningen på har beslutat att flygledningen på Sturupska flyttas till /. Det innebär påsikt att även utbildningen till flygledare inte kan vara kvarpå . Det innebär att många flera människor berörs änvad luftfartsverket angett i sitt beslut. Beslutet är taget trotsatt det innebär en centralisering till aven verksamhet som mycket väl kan bedrivas i södra detta kommer att regionalekonomiska kommittén 1987angav att ''skall flygledning av effektivitetsskäl bedrivasbara på två platser i landet bör av regionalpolitiska skäl denena finnas i /och den andra i SödraSverige''. Detta ställningstagande påverkade inte beslutetav styrelse.Vi anser att flygledning ska ske från även ifortsättningen. Det bör ge regeringen till känna.ÖresundsförbindelserPlaneringen av är i full gång, och denursprungliga tidplanen med byggstart i slutet av detta årgäller.Goda kommunikationer med är lika viktigaför övriga som de är för . Vikten av atttrafiklösningarna -- såväl järnvägar som vägar -- får en godhelhetslösning är därför inte endast angeläget från lokaleller regional synpunkt utan är ett nationellt intresse.I Malmöhusförhandlingarna är parterna överens om attjärnvägsanslutningen från bron till måstelösas på ett annat sätt än vad Öresunds-utredningenföreslagit. Man är överens om att bygga en Citytunnel frånMalmö C till Öresundsbron.Vi stödjer detta förslag och förutsätter att miljökravenkommer att kunna klaras.Vi anser det också vara av yttersta vikt att finansieringenav med det snaraste klarläggs, något somriksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna.De senaste decenniernas diskussioner omÖresundsförbindelser har lärt oss att Öresund- ochkontinentförbindelserna måste få en helhetslösning. Det ärdärför nödvändigt att förbättra bl.a. färjeförbindelserna försåväl passagerare som gods- och järnvägstransporter. Det ärockså angeläget att upprätthålla direkta, billiga ochtidsenliga båtförbindelser mellan och centralaKöpenhamn.Staten har ett ansvar för att förbindelserna över Sundetstyrs på ett rimligt sätt. Det förefaller som om det skall havarit mera angeläget att ordna fördelar för svävartrafikMalmö--(affärsresor till högt pris) än att lätta påLex , så att de vanliga båtarna kan klarakonkurrensen och erbjuda rimliga biljettpriser. Vi anser attLex bör avskaffas.Dessutom anser vi att alla färjeförbindelser medBornholm skall ha lika villkor.Riksbangård sydGodshantering blir en allt viktigare fråga eftersomSkånes betydelse som transitregion för import ochexportgods ökar. Regionala godsterminaler har en viktiguppgift och det behövs fler än i dag.Riksbangård Syd bör få en strategiskt riktiginfrastruktuell placering. Med beaktande av samtligatransportströmmar -- alltså även de i östlig riktning viaKalmar och till de baltiska och östeuropeiskaländerna samt de i västlig riktning via tillDanmark -- bör godsterminalen placeras i norra delen avSkåne. Med utnyttjande av expertis bör man sedan utväljaden exakt lämpligaste platsen. Mycket pekar på att det kanbli Hässleholmsområdet eller /Bjuv-området.Malmö (BoMö)bevakningsområde utgör en viktig del avden verksamheten i . Desshuvudsakliga uppgift är sjöterritoriell övervakning avÖresund och södra för att se till att främmandeörlogs- och statsfartyg följer internationellaöverenskommelser.BoMö svarar under kris och krig även för t.ex. mineringav hamnar, minröjning och insatser med ytfartyg.Krigsorganisatoriskt samverkar BoMö med iM-län och fo 11.Idag är BoMö en egen myndighet direkt underställdmilitärbefälhavaren i södra militärområdet. I ''Försvaretsledning'' (SOU 1991:112) föreslås BoMö underställasendera marinkommando syd () eller väst(), vilket innebär att den operativa ledningen iMalmö avvecklas. Detta är inte tillfredsställande.Öresund är genom sin geografiska belägenhet ettområde som tidigt kan förväntas beröras av eninternationell kris. Det är därför viktigt att de militäraresurser som finns i området är snabbt gripbara. Dettainnebär att BoMö även framgent bör vara en egenmyndighet underställd MBS.Genom ett väl utbyggt system av radaranläggningar,optisk övervakning och vedettbåtar (baserade i )är BoMö överlägset vad gäller sjöoperativa insatser iÖresund. Detta innebär att BoMö med dess personellakompetens även i fredstid kan utnyttjas som komplementtill den sjöräddning som ligger under kustbevakningen.Ett sådant resursutnyttjande kan innebära att det operativaansvaret för i och södra till BoMö.I detta sammanhang vill vi föreslå att ett bilateraltkustbevakningsavtal träffas med Danmark.Flygkuststation på beslutade om en ny lokalorganisation. Beslutet innebar bl.a. att flygkuststationen påSturup skulle bibehållas, medan den i utanförGöteborg skulle avvecklas.Senare omprövade regeringen detta ställningstagandeoch beslöt att kustbevakningsflyget skulle varautgångsbaserat på och Bromma.Vi anser att detta är ett olyckligt beslut, som måste rivasupp.Våra argument för detta är:En bro över Öresundkommer att byggas.Omfattande infrastruktursatsningarär planerade, bl.a. utbyggnad av hamnarna i ochTrelleborg.Det nya ger helt andratransportvägar och intensitet än tidigare.Smuggling avvapen, narkotika, flyktingar m.m. kommer med storsannolikhet att öka beroende på fall.För att kunna möta de nya kraven och stävja en oroandeutveckling vad gäller illegal import krävs bl.a. tillgång tillden avancerade flygspaning som kanerbjuda vid en basering på , varifån södra nås utan försinkande långflygning över land. Under ettarbetsår kan ''överlandsflygningen'' från uppgå till ca50 000 km.Sverige inrättade en ekonomisk zon, somöverensstämmer ytmässigt med den tidigare fiskezonen.Detta medför ett ökat flygspaningsbehov från bl.a.miljöskydds- och sjötrafikkontrollsynpunkt. Den havsyta iÖresund -- södra , som med direkt anflygning kanavspanas från är på ca 50 000 kvkm. Motsvarande yta i Västkust-Vänern-områdetär ca 12 000 kvkm.Behovet av flygspaning i södra har alltsåavsevärt ökat genom de senaste årens utveckling.Vi anser därför att regeringen måste ompröva sitt beslutom att lägga ned flygkuststationen på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturinvesteringar iSkåne,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om järnvägsinvesteringar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigareläggning avväginvesteringar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar vid Sturupsflygplats,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygledningen på ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av LexÖresund,yfu118. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen av Riksbangårdsyd,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marinabevakningsområde (BoMö),yfu2210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av flygkuststationpå Sturup.2