ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr224 · 1993-01-26 00:00:00 — Utvecklingsstörda personer är i högre grad än andramänniskor beroende av TV och radio sominformationskanaler. Detta beror på att i självahandikappet utvecklingsstörning ligger att de allra flesta harstora svårigheter med att lära sig läsa och skriva. En delutvecklingsstörda personer lär sig aldrig att läsa och skriva.Den som är utvecklingsstörd har också svårt att förståabstrakta begrepp.Trots detta handikapp är vuxna utvecklingsstörda ocksåvuxna människor som lever i samhället. Människor som harförväntningar och förhoppningar på sitt liv. Människor somdet ställs krav på. Därför behöver vuxna utvecklingsstördaradio och TV i allra högsta grad. Genom ljud och bild kande få information och underhållning på ett lättillgängligt ochväl fungerande sätt.Trots det samarbete och avtal om handikappfrågor somhar funnits mellan och staten finns det bristeri utbudet av program som är anpassade förutvecklingsstörda. Staten är fortfarande huvudman för fdSR-koncernen samt tillståndsgivare och köpare av utbudetfrån andra kanaler. Därför bör möjlighet till påverkanfinnas.Med en handikappolitik som det i råder storenighet om, vad gäller integrering i samhället samt allas likavärde, måste programutbudet förbättras. Ett rimligt krav äratt utvecklingsstörda ska ha tillgång till ett regelbundet ochspråkanpassat nyhetsprogram i såväl radio som TV.Dessutom måste det i övrig verksamhet finnas ettregelbundet utbud av lämpliga program. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regelbundna program i radio ochtelevision för utvecklingsstörda.
mot · GG02Kr225 · 1993-01-26 00:00:00 — Landsortsteatern och dess verksamhet ärett sorgligt försummat område såväl inom den humanistiskaforskningen som av museerna. Och detta trots attlandsortsteatern spelat en betydelsefull roll såväl i dennationella teaterhistorien som i en lång rad enskilda städerskultur- och nöjesliv.I finns en av de få bevarade teaterlokalernafrån . I anslutning till denna pietetsfulltrenoverade ''teaterlada'' har en grupp kunniga ochengagerade teatermänniskor också samlat ett stort, uniktoch ännu bara delvis utnyttjat teaterhistorisktarkivmaterial.Att låta Gamla teatern bilda kärnan i en utökadverksamhet med tonvikt på äldre landortsteater och instiftaett dokumentationscentrum för landsortens teater ochteaterhistoria vore mycket värdefullt. Icke minst skulle ettsådant centrum utgöra ett betydelsefullt och nödvändigtkomplement till det arbete som Drottningholmsteatermuseum bedriver.Trots kommunala och landstingskommunala bidrag harGamla teatern ingen möjlighet att utan statligt stöd utvecklaverksamheten, varken vad gäller dokumentationen ellerteaterverksamheten.Vi föreslår att av anslaget Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet reserveras förGamla teatern och ett teaterhistoriskt museum i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Gamla teatern medteaterhistoriska museet i .
mot · GG02Kr226 · 1993-01-26 00:00:00 — har alltid betraktas som ett litet län, men äri dag vad gäller folkmängd ett medellän med drygt 261.000invånare och är därmed större än t ex Södermanland.Anslagsmässigt blir ofta missgynnat -- kanskeberoende på att fortfarande felaktigt betraktas somett litet län.Teater tilldelas budgetåret 92/93 1,2 miljonerunder anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner. (Anslaget är totalt på 370,5miljoner.) Detta motsvarar 9 grundbelopp och är endast 2/3av ansökt belopp. Skall verksamheten kunna bedrivas medacceptabel omfattning och kvalité måste landstingetsinsatser höjas väsentligt över normal andel.9 grundbelopp motsvarar ett grundbelopp per drygt29.000 invånare. Görs jämförelsen med somtotalt får 511 grundbelopp ur samma anslag och har1.670.000 invånare så blir det ett grundbelopp på 3.268invånare. Nästan 10 gånger mer per invånare än Halland.Därutöver har stockholmarna bättre än andra tillgång tillOperan, Dramatiska teatern och Svenska tillvilka staten lämnar bidrag på över 600 miljoner.Det är ett rimligt krav att Teater får begärtanslag på så att verksamheten kan bedrivas pålika villkor som i övriga i landet. Merkostnaden bör täckasgenom omfördelning inom anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge Teater ett anslag på1 och att täcka merkostnaden genomomfördelning inom anslaget Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner.
mot · GG02Kr227 · 1993-01-26 00:00:00 — I proposition 1992/93:100 bilaga 12 under B 14 (Bidragtill regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner) föreslår regeringen ett fortsattoförändrat antal grundbelopp för ,. Det statliga stödet till orkestern har varit oförändratsedan nuvarande bidragssystem med grundbelopp infördes1974/75. Under en följd av år har orkestern till Statenskulturråd ingivit väl dokumenterade framställningar ombehovet av ett ökat antal grundbelopp.1985 utökades numerären med sex stråktjänster. Fördessa tjänster har MSO aldrig fått motsvarande antalgrundbelopp trots hemställan härom i anslagsäskanden.En jämförelse mellan de fem största symfoniorkestrarnai beträffande årsverk och grundbelopp visar attdiskrepansen mellan framför allt och Göteborgå ena sidan och å den andra är uppenbar.Utvecklingen i har skapat nya förutsättningarför ett breddat kultursamarbete omfattande samtliga länderkring . Malmös placering med närheten tillframför allt men även ochNordtyskland gör att MSO har fått och kommer att fåerbjudanden om gästspel i dessa länder i en allt störreomfattning.Malmö symfoniorkester har inte som fallet är med såvälStockholms- som Göteborgsorkestrarna betydandesponsorer vilket för dessa båda orkestrar möjliggör enbetydande turnéverksamhet. Det torde vara bekant attturnéer aldrig kunnat inrymmas i normala driftbudgetarvarför särskilt anslag för turnéverksamhet borde beviljas.Sedan 1991/92 har MSO förutom de beviljade 85grundbeloppen erhållit ett grundbelopp för barn- ochungdomsverksamhet. Barn- och ungdomsverksamheten iMalmö har rönt stor uppskattning och trycket på fortsattmusikverksamhet för barn och ungdom är oerhört stortvarför MSO i allt större utsträckning kommer att satsa pådenna verksamhet.För att kunna möta det stora intresse publiken visat fördenna verksamhet krävs att de personella resurserna utökasfrån en halvtidstjänst till en heltidstjänst. I samband med attverksamheten utökas stiger även behovet av ytterligaremedel för att täcka produktionskostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat antal grundbelopp tillMalmö symfoniorkester fr.o.m. /94.
mot · GG02Kr228 · 1993-01-26 00:00:00 — har en lång och i länet mycket starktförankrad musiktradition. Uttrycken för detta är många.Musikgrupper inom flera genrer har vunnit uppmärksamhetsåväl inom som utom länet.Under flera år har resurser för utbildning ochkonstnärligt skapande byggts upp. Inslagen av ideellttillskapade resurser är påtagligt. Samhällets satsningar harmålmedvetet koncentrerats till att skapa breda möjligheterför ungdomar att utveckla sitt musikaliska kunnande frånett personligt intresse till ett professionellt utövande.Musikskolorna inom och utbyggnaden avMusikhögskolan i är tydliga uttryck för detta. Köreroch orkestrar av hög kvalitet har tack vare detta kunnatetableras.Norrbottens Kammarorkester startades som ettsamarbetsprojekt mellan Norrbottensmusiken ochMusikhögskolan i . Den långsiktiga strategin är attorkestern ska bestå av både yngre frilansmusiker ochmusiker/musiklärare bosatta i övre Norrland.Orkestern har t o m spelåret 94/95 en grundfinansieringgenom projektbidrag från i Norrbotten.Statens kulturråd har detta budgetår bidragit medutvecklingsbidrag. I övrigt finansieras via arrangörsstöd ochsponsorer. och i haren överenskommelse att arbeta för att lösa den långsiktigafinansieringen för tiden efter 1995.Norrbottens kammarorkester har fått ett specielltsymbolvärde i länet för viljan att utveckla och göra musikentillgänglig för en bred allmänhet. Det är av särskild vikt attmöjligheter nu skapas för att säkerställa dess verksamhet.Det är därför viktigt att kammarorkesterpermanentas. Den bör -- i likhet med vad som gäller för ettantal andra symfoni- och kammarorkestrar i landet --garanteras ett statligt grundbelopp för sin fortsattaverksamhet. Formerna för detta bör kunna följa dem somgäller för andra liknande orkestrar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundbelopp till Norrbottenskammarorkester.
mot · GG02Kr230 · 1993-01-26 00:00:00 — Svensk arkivinformation, SVAR Kulturministern framhåller i årets budgetpropositionmed all rätt och nödvändig tydlighet att i allkulturverksamhet finns de goda krafter som bär framframtidstro och kreativitet (prop. 1992/93:100, bil 12, s.6 f). Vidare stryker ministern under att kulturpolitiken iallt väsentligt måste bygga på en direktförankring hosmänniskorna och att en framgångsrik insats påkulturområdet således måste avspegla de förväntningar,förhoppningar och krav som finns ute i vårt samhälle.Inte minst i dessa tider av ett stats- och privatekonomisktansträngt läge är det extra viktigt att sätta in vårt liv i ettstörre tidsperspektiv; att levandegöra och för bredasamhällsgrupper tillgängliggöra vårt förflutna blir därför ettcentralt inslag i kulturpolitiken. Den nu aktuella satsningenpå museiområdet kring vår svenska historia är ett braexempel på ambitionen att levandegöra vårt förflutna.Även i ett europeiskt perspektiv framstår det för migsom viktigt att levandegöra vårt förflutna för att därigenomvisa på vår egen identitet i ett större sammanhang.Svensk arkivinformation, SVAR, arbetar med attlevandegöra och tillgängliggöra arkivinformation. SVAR,som är en del av myndigheten , bedriver sinverksamhet i glesbygder i inland med bas iRamsele, län.Vid bland annat kulturutskotts besök hosSVAR i presenterades omfattandeoch ambitiösa utvecklingsplaner, som syftade till att förbreda samhällsgrupper levandegöra och tillgängliggörasärskilt intressant arkivmaterial kringperson/boendemiljö/arbete i ett i första hand historisktperspektiv.Bland annat projekteras en till ca 27miljoner kronor kostnadsberäknad nybyggnad förForskarCentrum i . Den bärande idén för dennasatsning är att genom modern multimediateknik ochforskarsalar m m i levandegöra vårt förflutna som detavspeglas i arkivmaterialet för olika samhällsgrupper såsombarn/ungdom, kvinnor, pensionärer och familjer. Debildspel som planeras skall också kunna användas på andraorter av t.ex. ideella föreningar, folkbildningsförbunden,skolor m m.SVAR planerar inledningsvis några extra angelägnabildspel i syfte att levandegöra arkivmaterial, nämligenFrån kommunionlängd till modern folkbokföring: en 300-årig tradition,Från Hansan till -- en 700-åriginvandrartradition och vad denna betytt för vårt landsutveckling och välstånd,Den svenska tingslagen --domböckerna som en spegel av rättsstatens framväxt,Viflydde vårt land -- svensk emigration och varför...SVAR har beräknat kostnaderna för dessa fyraangelägna bildspel i modernt multimedia till (exkl moms).Jag föreslår att en omfördelning görs inomkulturdepartementets anslag för kulturverksamhet m.m. såatt SVAR engångsvis och under /94 anvisas3,för produktion av bildspel i enlighet med vadjag i denna motion har redovisat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i fråga om medelsanvisning tillSVAR, Svensk arkivinformation, för produktion av vissabildspel.
mot · GG02Kr231 · 1993-01-26 00:00:00 — Lokalisering av nytt landsarkiv till har lagt fram en plan förförsörjning av statliga arkivdepåer fram till år 2000.Förslaget innebär bl.a. att landsarkivet i inte skallbyggas ut ytterligare, utan man skall i stället inrätta ett nyttlandsarkiv omfattande , och Blekingelän. Enligt vår uppfattning bör det nya arkivet förläggas tillKalmar av bl.a. följande skäl.Kalmar län har enarkivvolym som är nästan lika stor som ochBlekinge län tillsammans.I finns högskola understark utveckling. Som en särskild del finns FOJO-fortbildning av journalister.Möjlighet finns till samarbetemed kommun- och landstingsarkiven samtfolkrörelsearkivet.Samverkan kan etableras medDomkyrkoarkivet, gymnasieskolans arkiv, samtLänsmuseets och arkiv.Inom SamhallKalmarsund finns en särskild reprograficentral med högtutvecklad teknisk kunskap i datoriserad mikrofilmning. Ettlandsarkiv i skulle ge möjlighet till att närmare testaförutsättningarna för åtkomst och spridning avarkivhandlingar genom mikrofilmning med datorstöd.Kalmar uppfyller de kriterier som arkivdepåkommitténställer på platsen för ett nytt landsarkiv i sydöstraSverige.Kalmar kommun är dessutom beredd attmedverka vid anskaffning av lokaler eller genom sittfastighetsbolag uppföra erforderliga lokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett nytt landsarkivtill .
mot · GG02Kr232 · 1993-01-26 00:00:00 — Budgetpropositionen konstaterar att frågan omytterligare förändringar av landsarkivorganisationen isamverkan med lokala och regionala intressenter börprövas ytterligare. Landsarkiv för anges somsärskilt prioriterat. Det konstateras vidare att det åliggerRiksarkivet att redovisa det underlag som erfordras för ettställningstagande.Vi motionärer ser det som angeläget att frågan omlandsarkiv för skyndsamt utreds av Riksarkivet.Vi finner det angeläget att i sitt förslagbeaktar frågan om lämplig övergångsmodell beträffandetillsyns- respektive depåansvar.Riksarkivets utredning bör självfallet beaktakulturpolitiska målsättningar. Vi ser det som viktigt attRiksarkivet även utreder de långsiktiga effekterna på drift-och investeringskostnader av regional sektorssamverkan.Ett landsarkiv för bör enligt vår meninglokaliseras till . är en arkivort fulltjämförbar med övriga landsarkivstäder. Forskningspolitiskamål talar för att ett arkiv bör samordnas på en plats. Dekommunala och privata arkiven förvaras redan nu iKarlstad och det vore därför önskvärt att även de statligaarkiven som finns i flyttas till Karlstad.Även kulturpolitiska mål talar för en flyttning tillKarlstad av de arkiv som berör länet. Det är ett besvärandeavbräck för kultur- och forskningsverksamhet i Värmlandatt en väsentlig del av det skriftliga kulturarvet ännuförvaras i Göteborg.De statliga myndigheterna i är för enetablering av landsarkiv i Karlstad.Vi vill också framhålla att vid utbildning i arkivkunskap i samarbete med debefintliga arkiven.I kan lokalfrågorna för ett landsarkiv lösassmidigt och utan kostnadskrävande nybyggnader i centraltbelägen ändamålsenlig kulturbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen låter Riksarkivetskyndsamt utreda frågan om landsarkiv för .
mot · GG02Kr234 · 1993-01-26 00:00:00 — Från utgår bidrag till 218 s.k.kulturtidskrifter. Totalt utbetalas 16.990.750 kronor. Engenomgång av bidragstagarförteckningen visar atttolkningen av vad som betecknas som kulturtidskrifter ärmilt sagt rundhänt. Dessa tidskrifter har dessutom redan ettomfattande kulturstöd genom att de kommunalabiblioteken prenumererar på dem.Det torde finnas ett allmänt uppstramningsbehov, iförsta hand så att stödet ges till tidskrifter av antingen högtkvalitativt värde eller av stort allmänt intresse. av hög kvalitet inom smala sektorer bör kunnastödjas, om det finns ett starkt samhällsintresse härav.En sådan uppstramning skulle kunna ge ett effektivareoch väsentligare stöd åt det svenska kulturlivet ännuvarande plottriga småbidrag till en stor flora avtidskrifter, där det kulturpolitiska värdet starkt kanifrågasättas. Många bidragstagare har väl så stark politisksom kulturell inriktning.En grovt tillyxad målsättning skulle kunna vara enhalvering av antalet bidragsmottagare, som i gengäld får ettfördubblat stöd inom samma budgetram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till kulturtidskrifter.
mot · GG02Kr235 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till -- Torniolaaksolaiset Som ett led i att stärka och utveckla det tornedalskaspråket och kulturen bildades organisationen ,--- Torniolaaksolaisetför . Förbundet har cirka 3000 medlemmar över hela landet och lokalavdelningar påett flertal platser. Förbundet ger ut en tidskrift, , därfinska, svenska och det tornedalska språket används alltefter artikelförfattarens egna språkkunskaper. Förbundetskurser i folkmusik och teater har blivit särskiltuppmärksammade med flera publika uppsättningar somturnerat i och landet i övrigt.STR-T har, till skillnad från t.ex. de samiskaorganisationerna trots de åtskilliga initiativ som tagits i olikasammanhang, ännu icke av samhället blivit erkänt som enorganisation för en inhemsk minoritet. Organisationen förden tornedalska minoriteten hamnar även i jämförelse medinvandrarorganisationerna i en så kallad marginell ställning.Kulturbärarna existerar och minoriteten finns, men för dessoffentliga existens krävs ett samhälleligt erkännande.För svenskt vidkommande har en i detnärmaste pinsam situation inträtt i förhållande till hurmotsvarande minoritet bemöts i . Det norskastortinget har erkänt Norske KvenersForbund som minoritetsförbund och tagit upp stöd förorganisationen i statsbudgeten. Kvenerna är i Norgebenämningen på den befolkning i som har sinarötter i Tornedalen.Utöver erkännandefrågan är möjligheten för STR-T attkunna utveckla sin verksamhet av stor betydelse. För dettabehövs ekonomiskt stöd från samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att STR-T skall erkännas som enorganisation för en inhemsk kulturminoritet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd tillSTR-T:s verksamhet.
mot · GG02Kr236 · 1993-01-26 00:00:00 — Staten har bland annat genom olika riksdagsbeslutförbundit sig att tillse att även de från den så kallademajoritetskulturen avvikande inhemska kulturernaöverlever. Skall denna målsättning vara möjlig måstesamhället ställa upp med resurser.Tornedalskulturen och den alltmer framväxandemedvetenheten kring den har växt sig allt starkare, inteminst hos genuina tornedalingar. Sedan flera år tillbakapågår en intensiv intern debatt om hur kulturen skallöverleva. Tornedalskulturen är muntligt traderad, därförradio- och TV-mediets vikt som kulturbevarare ochutvecklare.I en kommande utredning om radio- och TV-verksamheten bör föras en allvarlig diskussion om hurriksradiosändningar ska organiseras och på vilket sättradion kan bli ett medel i att stärka det kulturellaengagemang som finns i regioner somTornedalen.Tornedalen är en mycket utsatt del av vårt land,ekonomiskt sargad. Men i finns mångaengagerade människor med en stark identitet. Det lokalaspråket, Tornedalsfinskan, är en av de viktigasteförutsättningarna för att denna gränsbygd skall utvecklas.Radio med sina sändningar påTornedalsfinska från sändare i är en ovärderligtillgång inte minst för bevarande av den tornedalskakulturen men också för att utveckla näringslivets olikaaktiviteter. Tyvärr är radions nuvarande resurser ytterstbegränsade. För att producera radioprogram påTornedalsfinska finns en tjänst. Som jämförelse kankonstateras att samerna har ett tjugotal tjänster förproduktion av sameprogram. Samerna har ca 12 000 presumtiva lyssnare, radion för 50 000--60 000.En mer utbyggd radio med Tornedalsfinska är ett av debästa stöden Tornedalskulturen och språket kan få. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om radion och Tornedalskulturen.
mot · GG02Kr237 · 1993-01-26 00:00:00 — En internationell pressöversikt i riksradion I förekommer regelbundet enpressöversikt med kommentarer över aktuella politiskahändelser. Programmet har ett högt informationsvärde.Sverige är dock ett litet land som under normalaförhållanden står utanför händelsernas centrum. Destoväsentligare är det därför att erhålla information ompolitiska händelser, reaktioner och kommentarer frånvärlden runt omkring oss.En internationell pressöversikt från ett urval av världensledande tidningar skulle vara ytterst intresseväckande ochha ett stort nyhetsvärde för oss.Motioner med detta innehåll har jag väckt vid ett partidigare tillfällen. Förslagen har mottagits välvilligt. ÄvenSveriges Radio har uttryckt nådig välvilja. Det har dockstannat vid denna välvilja. Man har hänvisat till resursbristsom grund för att ej realisera nämnda internationellapressöversikt.Så vitt jag förstår är en sådan i dagens situation meraktuell än . EfterMaastrichtöverenskommelsen och inför förhandlingarnamed Europeiska Gemenskapen om ett svenskt inträde ärdet enligt min uppfattning ännu värdefullare än tidigare attge de svenska radiolyssnarna möjlighet att få en överblickav de främsta pressrösternas kommentarer inför dagens ochmorgondagens aktuella frågor.Jag finner det också svårt att förstå att resursbrist skullevara ett hinder i hanteringen jämfört med andraresurskrävande nymodigheter.Sveriges Television, riksradion liksom för övrigt ocksålokalradion har avtalsmässig skyldighet att ''meddelanyheter samt kommentera eller på annat sätt belysahändelser och skeenden och därvid ge den allsidigainformation som medborgarna behöver för att varaorienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor''.En regelbundet återkommande internationellpressöversikt i riksradion skulle vara ett värdefullt inslag idet programutbud som är avsett att svara mot dessaavtalsmässiga skyldigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en internationell pressöversikt iriksradion.
mot · GG02Kr238 · 1993-01-26 00:00:00 — Stor eller liten bokstav i ordet Symboler är viktiga. Det gäller inte minst dem som rörett lands styrelseskick.Enligt dagens skrivregler för god svenska skallmyndigheter som , Kommerskollegiumosv stavas med stor bokstav liksom en direktunderställd myndighet som . Riksdagendäremot stavas enligt samma regler med liten bokstav.I den svenska demokratin är landets högstabeslutande organ. Detta bör även återspeglas i förgod svenska. Följaktligen bör stavas med storbokstav. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att skall stavas med storbokstav.
mot · GG02Kr240 · 1993-01-26 00:00:00 — Intresseföreträdare i statliga kulturorgan har allt fler offentliga organ därdet tidigare fanns företrädare för olikaintresseorganisationer i sin helhet utsetts av regeringen.Denna uppstramning är på alla sätt positiv. Dekorporativistiska inslag som fortfarande finns kvar i vissastyrelser inom kulturområdet bör därför också försvinna.Sådana styrelser finns förtecknade i Lag 1992:318 omöverlämnande av förvaltningsuppgifter inomKulturdepartementets verksamhetsområde. Det gäller t.ex.konstnärsnämnden och därFöreningen , Föreningen och industriformgivare, () och utser ledamöter. I styrelsen för SverigesFörfattarfond finns ett antal ledamöter utsedda av , Föreningen ochSvenska Fotografernas Förbund.Att på detta sätt tillse att styrelserna får en så allsidigsammansättning som möjligt behöver naturligtvis inteinnebära någon förändring när det t.ex. gäller ordningen förhur man fastställer biblioteksersättningen, men kanmedföra att ingen behöver misstänka att oorganiseradekonstnärer missgynnas när det gäller fördelningen aversättningar och stipendier.I sammanhanget kan det vara skäl att påminna sig attstyrelsen för i sin helhet utses avregeringen och att gjort ettskarpt uttalande när det gällde KRO:s mer eller mindreautomatiska medverkan i olika inköpsnämnder för konstinom bl.a. kommuner och landsting. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att styrelserna i Sverigesbildkonstnärsfond och i sin helhetskall utses av regeringen.