mot · GH02Jo3 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:3 Villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94 Ekologisk odlingInledningI propositionen aviserar jordbrukministern att ettprogram för svensk tillämpning av EG:s kompletterandemiljöprogram på jordbruksområdet skall utarbetas underhösten 1993. Vidare görs en hänvisning tillbudgetpropositionen (1992/93:100 bil 10) där förslag tillstöd för omläggning till ekologisk produktion inom ramenför EG:s kompletterande miljöprogram aviserades.Propositionen anger också en väg för att anpassaomställningsprogrammet till EG:s trädesprogram.UtvecklingstendenserDet tillfälliga omläggningsstödet, som infördes ,innebar ett lyft för den ekologiska odlingen. De ökandevolymerna av framförallt spannmål, som blev ett resultat avatt odlingsarealen genom stödet ökade, medförde bådeproduktutveckling och breddning av det ekologiskasortimentet. ökar även deanimaliska produkterna. Ett påtagligt intresse förekologiska livsmedel märks inom livsmedelsindustri ochhandel. är problemet att den ekologiska produktioneninte täcker efterfrågan i konsumentledet. Urkonsumentsynpunkt är det därför önskvärt attproduktionen ökar genom att ytterligare areal ställs om förekologisk odling. utgör den ekologiskaproduktionen . Även om en ökning borde varamöjlig att åstadkomma genom regionala medel som kananvändas för att utveckla produktionsmetoder ochsamarbetsformer, så behövs ytterligare omläggningsstöd.MiljöproblemI Miljörapport skissar jordbruksverket problemeninom jordbrukssektorn. Närsaltläckage, ammoniakavgång,sjunkande humushalter, kadmiumanrikning och minskadbiologisk mångfald är en del av de problem somjordbrukssektorn har att brottas med . Denkampanj för ett renare jordbruk som pågår kommer attförbättra situationen. En stimulans för ökad övergång tillekologisk odling gynnar också en positiv utveckling påmiljöområdet.BalansI den ekologiska odlingen avses ett självbärande,uthålligt agroekosystem i balans. Systemet ska så långtmöjligt baseras på lokala förnyelsebara resurser. I denekologiska odlingen eftersträvas bl a attproduceralivsmedel av hög kvalitet, i tillräcklig mängd och rättvistfördelat, skapa en miljö som tillfredsställer husdjurensnaturliga beteende och behov, skapa ett kulturlandskapmed artrikedom och genetisk mångfald inom arterna, därde levande organismernas utvecklingsmöjligheter säkras,hushålla med naturresurser så att minsta möjliga skadligapåverkan på miljön uppstår, bevara jordens bördighet pålång sikt, skapa en god kontakt mellan brukare ochkonsumenter, skapa största möjliga recirkulation avnäringsämnen genom att integrera stadssamhällen,agroekosystem och naturliga ekosystem.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna behovet av att ett ständigt omläggningstöd frånkonventionell odling till ekologisk odling införs. Stödet börgälla från och med omläggningsåret och vara så stort att detkompenserar för inkomstbortfall under omläggningstiden.Finasieringen bör kunna ske inom nuvarande ramar förjordbruksstödet.Den ekologiska odlingen och trädeskravEG kräver att viss del av odlingsarealen ligger i trädasom villkor för jordbruksstödet. Genomomställningsprogrammet har en större areal somtagits ur produktionen än vad som krävs utifrån EGsträdesprogram. Så länge programmet pågår föreliggerdärför inte något behov av ett trädesprogram för Sverige.För de odlare som funderar på att övergå till ekologiskodling vore det värdefullt att redan nu beslut tas om att ettframtida trädeskrav inte kommer att ställas på odlare somövergått till ekologisk odling.Vid de ekologiska gårdarna används ofta en stor del avarealen (inklusive spannmålsareal) till odling av eget foder.Ett trädeskrav skulle därför drastiskt minska den areal somanvänds för direkt avsalu av spannmål. Det skulle medföraatt stora delar av avsaluspannmålen försvinner. Detta skullerasera mycket av de gångna årens arbete med att arbeta uppen marknad för ekologisk spannmål och bryta den pågåendemycket positiva utvecklingen.En omläggning till ekologiskt lantbruk innebär i sigsamma effekter på spannmålsöverskottet som enomställning av arealen. Då ekologiskt lantbruk bedrivsmindre intensivt än konventionellt, sjunkerspannmålsskördarna. Men den stora skillnaden motkonventionellt lantbruk är att i det ekologiska jordbruketbehövs ca en tredjedel av arealen för att producera egetkväve (med baljväxter, t ex klöver och ärter). En delanvänds för direkt gröngödsling. Hos de ekologiskalantbrukarna brukas alltså redan minst en tredjedel avarealen för annat än spannmålsproduktion.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna att det ekologiska jordbruket inte bör omfattas av ettframtida trädesprogram. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett permanent stödtill omläggning från konventionell till ekologisk odling attgälla fr.o.m. omläggningsåret och finansierat inom ramenför aktuellt jordbrukspolitiskt stöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att det ekologiskajordbruket inte bör omfattas av ett framtida trädesprogram.