mot · GG02Ub81 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Distans- och utlokaliserad utbildning vid iLuleåDet nya anslagssystemet innebär att en högskolasersättning för grundutbildning helt kommer att bygga påantalet närvarande studenter och på det antal poäng deklarar av. Systemet kommer att skapa ett starkt tryck påhögskolorna att öka effektivitet, prestation ochgenomströmning. Detta är förvisso angeläget.Det finns dock en inbyggd effekt i det nya systemet somär djupt oroande.Det är viktigt att fler människor får utbildning,och det är viktigt att fler mäniskor får möjlighet attkomplettera sin utbildning. Därför bör ett nytt ekonomisktstyrsystem utformas så att det stimulerar högskolorna attägna sig åt verksamhet av detta slag. Det föreslagnaanslagssystemet riskerar att få motsatt effekt och leda till atthögskolorna i än högre grad inriktar sig påheltidsstuderande ungdomar som kommer direkt frångymnasiet.Alla högskolor driver i varierande omfattningutbildningar där man erfarenhetsmässigt vet attgenomströmningen normalt är låg. Det kan handla om vissaudda ämnen och inriktningar. Framförallt handlar det omdistanskurser och andra decentraliserade kurser,halvfartskurser och kvällskurser. Dessa kurser vänder sig tillsådana som redan är yrkesverksamma och som oftast ärbundna till sin bostadsort.Kurser på halvfart utanför högskoleorten är dyrare änhelfartskurser på högskoleorten. Erfarenheten visar inte klarar av lika många poäng . Med detnya anslagssystemet får högskolan lägre ersättning förutlokaliserade kurser och en ersättning som oftast blirväsentligt lägre än högskolans kostnad för kursen.De negativa konsekvenserna av det nya ekonomiskastyrsystemet blir särskilt kännbara i genom destora avstånden och den glesa befolkningen, genom bristenpå akademiskt utbildade och genom den svagautbildningstraditionen.I det nya ekonomiska systemet och med debesparingskrav högskolorna utsätts för måste detitta mycket noga på alla kostnader och intäkter. Om intehögskolorna ges särskild ekonomisk ersättning förutlokaliserad utbildning och utbildning på halvfart blir detsvårt att i längden försvara denna utbildning.Ett exempel är ingenjörsutbildningen i . Denkostar medan en tillämpning av detnya anslagssystemet skulle ge ungefär 1miljon kronor i ersättning från staten. Den högakostnaden i förhållande till den förväntade ersättningenförklaras av att det svaga befolkningsunderlaget gör detomöjligt att rekrytera mer än ett 10-tal studenter till de tvåinriktningarna, maskinteknik och elektronik. Kostnadenför utbildningen är däremot obetydligt lägre än vad denskulle ha varit med 60 studenter per årskurs.För att motverka de angivna negativa konsekvensernabör ges särskilda resurser för att bedrivadistansutbildning och utlokaliserad utbildning i enomfattning som ger invånarna i nordligaste rimligtillgång till högskolestudier.Högskolans uppdrag bör utformas som ett permanentsärskilt åtagande som omfattar minst 300 årsstudieplatser --svarande mot 600 studerande på deltid -- på kurser pådistans eller decentraliserat.Högskolans ersättning bör utgöras av av den iproposition 1992/93:169, avsnitt 3:1 föreslagna per capita-ersättningen, dvs. både studentpeng och ersättning förhelårsprestation.Vidare bör driva ingenjörsutbildningi och för detta garanteras en ersättning som uppgårtill , exklusive kostnader förlokaler och inredning.Prislappen på konstnärlig utbildningI regeringens förslag till nytt anslagssystem har undantaggjorts för de konstnärliga utbildningarna. Prislappen förkonstnärlig utbildning beräknas unikt för varje berördhögskola. För de konstnärliga prislapparna gäller också attde består av enbart studentpeng.Den konstnärliga prislappen för harberäknats till per helårsstudent.Högskolans konstnärliga utbildningar är koncentreradetill institutionen , vilken är belägen i Piteå.Institutionen bedriver utbildning av musiklärare ochkyrkomusiker samt ger några lokala studieprogram och ettantal fristående kurser.Musikhögskolan har en mycket viktigt roll iutbildningssystemet i norra . Den är en av de fåkulturellt inriktade institutionerna norr om , ochdess roll som stödjepunkt och katalysator för musik- ochkulturliv i regionen kan knappast överskattas.Den föreslagna prislappen innebär för institutionenMusikhögskolan att dess resurser i ett slag reduceras med8%.De ekonomiska förutsättningarna enligt propositionenser för ut så här:Muskiklärarutbildningen schablonuppdelas i: -- på undervisningsområdet, prislapp 54 300kronor -- på det konstnärliga området, prislapp 82 800kronorKyrkomusikerutbildningen ingår till i detkonstnärliga området.Dessa prislappar innebär att får 1miljon kronor mindre i anslag 1993/94 än 1992/93.Sammantaget får Högskolan en betydande reduktion avde disponibla resurserna för de konstnärliga utbildningarna.En reduktion som helt saknar motsvarighet påkostnadssidan.För att erhålla oförändrade resurser till de konstnärligautbildningarna bör Högskolan i prislapp för sådanutbildning sättas till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt permanent åtagandeoch resurser till för distans- ochdecentraliserad utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser till ingenjörsutbildning i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prislappen för Högskolan iLuleås konstnärliga utbildning.