mot · GG02Ub128 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg SammanfattningVi föreslår att ytterligare tillförsforskningen under de kommande tre budgetåren. Det är ca1,mer än vad regeringen sammanlagtföreslår i forskningspropositionen och i propositionen omlöntagarfonderna. I en särskild motion föreslår vi dessutomatt för /anvisas förtreårsperioden till en fond för teknikinhämtning.Det finns all anledning att bygga vidare på den struktursom har byggts upp för svensk forskning. Regeringen gerfelaktigt bilden av att svensk forskning lider av stora brister.Regeringen styrs av ett elittänkande i sin syn påforskningen. Man vill bygga upp ett mer marknadsanpassatsystem med stiftelser. Vi anser att forskningen och denhögre utbildningen inte är betjänt av dessa privatiseringar.Med stiftelser introduceras en maktutövning som baseras påpengar. Men det finns inget ansvar vare sig motforskarvärlden eller det parlamentariska systemet. Det ärorimligt att den grundläggande vetenskapliga forskningengörs beroende av konjunkturen. Vi ser hurföretagen drar ner på sin egen forskning som en följd av dedåliga tiderna.Forskning för att stärka svenskt näringslivSvensk industri har tappat närdet gäller produktförnyelse. har sin styrka igrundforskning medan den del av FoU-systemet som ledertill industriell tillämpning inte är lika väl utvecklad.Forskningsprogrammet för den kommandetreårsperioden måste utformas med utgångspunkt i vad somkrävs för att åter skapa en positiv ekonomisk utveckling.Våra förslag inom högskolans område är utformade meddetta perspektiv. Den tillämpade forskningen ochteknikutvecklingen måste stärkas. Det gäller framför allt attstärka kontakterna mellan högskola och företag. Svensktnäringsliv måste bli bättre på att omsätta FoU-resultat ochuppfinningar i kommersiella produkter. Tekniköverföringtill från andra länder måste stimuleras.För att åstadkomma en positiv utveckling föreslår vibland annat följande utöver regeringens förslag:Vi föreslår ett tillskott på till des.k. De fungerar som bryggormellan högskolor och företag.70 miljoner kronor till forskning och utveckling inom sexviktiga framtidsområden: Biomedicinsk teknik,produktionsteknik inkl. verkstadsteknik, processteknik,miljöteknik, skogsforskning och transportteknik.100 miljoner kronor för att etablera kompetenscentra ianslutning till högskolorna. Vid dessa centra skall företaginom bland annat de nämnda framtidsområdena delta.60 miljoner kronor för att återställa regeringensbesparing till forskning för omställning till miljövänliga ochförnyelsebara energisystem.10 miljoner kronor för stöd till uppfinnarverksamhetbl.a. för att uppfinnare en begränsad tid skall kunna få''uppfinnarlön''.20 miljoner kronor till särskilda FoU-insatser för småoch medelstora företag.Nej till regeringens förslag att överföra en miljardkronor till stiftelser vid högskolorna. Förslaget är intetillräckligt utrett. Dessutom bryter regeringen motkrisuppgörelsen eftersom stiftelserna skall finansieras medmedel som frigörs vid privatisering av statliga företag.Andra förslag i motionen:Utrikes- och säkerhetspolitikNej till regeringens förslag att minska anslagen förforskning om rustningsbegränsning och nedrustning. Videlar inte regeringens bedömning att det är lämpligt attkraftigt minska möjligheter att kontrolleraprovsprängningar och övervaka att bestämmelserna följs.Ett nytt programarbete bör genomföras för forskning avsärskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. Det böräven omfatta forskning om Central- och Östeuropa.KommunikationBevara verksamheten vid () i nuvarande omfattning. VTI är en värdefull resursför transportforskningen, inte minst därför att man har godainternationella kontakter.UtbildningVi vill öka forskarutbildningen kraftigt. Målet är attfördubbla antalet examinerade forskare från 1 000 till 2 000om året . Vi föreslår en ökning avresurserna till forskarutbildning med 165 miljoner kronor.Forskningen vid de mindre och medelstora högskolornamåste förstärkas, bl.a. mot bakgrund av deras viktiganäringspolitiska roll och för att stärka kopplingenutbildning-forskning. Vi vill stimulera samverkan mellannäraliggande högskolor i nätverk. Totalt föreslår vi 94miljoner kronor utöver vad regeringen har föreslagit, dvs.totalt till forskningsstödjande åtgärder.Kriminalvetenskap och juridikDen kriminalvetenskapliga forskningen både viduniversiteten och via , ,måste förstärkas. Vi avvisar regeringens förslag att dra neranslagen till BRÅ.JämställdhetAntalet forskarutbildade kvinnor är lågt. Andelenkvinnor bland högskolelektorer och professorer är bara 19respektive . Men könsperspektivet får intebegränsas till den s.k. kvinnoforskningen. Kvinno- ochjämställdhetsforskningen skall syfta till attkönspersperspektivet beaktas i alla forskningsmiljöer.Andelen kvinnor inom teknisk forskning måste ökakraftigt. Vi föreslår ytterligare tillkvinnofora.ArbetsmiljöinstitutetVi ökar anslaget till med 5miljoner kronor. Det är viktigt att öka kunskaperna omarbetslivet och arbetsmiljön, inte minst för att minskakostnaderna för långtidsarbetslöshet och utslagning somorsakas av dålig arbetsmiljö.KulturI motionen föreslår vi anslagshöjningar med 5,5 miljonerkronor inom kulturens område fördelat på forskning omamatörverksamheten (2,), folkbildning(1,), kultur i skolan () samt tillNaturhistoriska , jonmikrosond ().ByggforskningenVi föreslår att den nuvarande verksamheten vid () delas i två institutioner.Den samhällsvetenskapliga inlemmas i universitetoch den tekniska i KTH. De båda institutionerna förutsättsgemensamt bruka befintliga lokaler och uppbyggdadministration. Vi motsätter oss regeringens förslag om attdra bort från SIB.MiljöVi vill fortsätta att satsa på miljöforskningen och ökaranslagen med jämfört med regeringensförslag. Miljöforskningen är viktig i det förebyggandemiljöarbetet. Det är därför angeläget att miljön kommer intidigt på alla forskningsområden. Det behövs ökadforskning om miljöekonomi och styrmedel. Denkommunaltekniska forskningen måste stärkas, bland annatför att utveckla kretsloppsanpassade system för avfalls- ochavloppshantering.ForskningsrådsnämndenForskningsrådsnämndens viktigaste uppgifter är attbidra till ökad pluralism och vitalitet i forskningen genomatt fånga upp nya, ofta tvärvetenskapliga, frågeställningar.Det förutsätter möjlighet till självständiga initiativ.Regeringens förslag om den framtida inriktningen bördärför avvisas.Forskning för utveckling och tillväxt 1. InledningNy kunskap är revolutionerande. Den kan kasta ommänskliga synsätt och mänskliga handlingar. Men det äromöjligt att på förhand föreställa sig vari den nyakunskapen består och hur den kan komma att påverkaindivider och samhällsförhållanden.Det är ändå berättigat att tala om det mänskligasökandet efter kunskaper som ett samhällsintresse, ja ettsamhällsuppdrag. Enskilda forskare kan ibland göraenastående insatser. Det är också ytterst enskilda forskaresom med sin förmåga måste stå för att tolka och bedömaandra forskares resultat, när det gäller vetenskaplig kvalitetoch grad av betydelse. På samma gång är fronten för nyakunskaper under en ständig gemensam förskjutning, därlångt fler än de enskilda forskarna är aktivt indragna.Forskningsprocessen är därför en särpräglad blandning avindividualism och gemenskap.Forskningen kan förlösa framsteg i de mänskligalevnadsförhållandena. Men forskning har också varitunderlag för krig och misshushållning -- liksom avsaknadenav forskning kan leda till detsamma. En mycket olyckligkonsekvens av orättvisorna mellan Nord och Syd är att nästan helt saknar en egen kunskapsutveckling avdet djup som vi har i Nord.Forskning och studier på forskningsnära områden ärdärför en av mänsklighetens mest uppfordrande ochfascinerande utmaningar. Det gäller i alla vetenskapensområden. Dessa samspelar också med varandra.Korspåverkningar och sönderdelningar i allt högre grad avspecialisering leder till framsteg, som man inte kan förutse.Det gäller inom naturvetenskaperna, men också förkulturvetenskaperna.Vi lever på föreställningar om vårt varande -- hur vimänniskor är delar av ett enormt naturfenomen --universum. Men vi lever också på föreställningar om hur vimänniskor fungerar. Naturvetenskaperna kan vidga vårtkunnande och våra möjligheter att tillgodogöra ossregelbundenheterna i universum. Kulturvetenskaperna kandelvis göra detsamma, men de fyller en delvis annanfunktion, genom att blottlägga människors olikaförhållningssätt under olika tider.Formerna för forskningsorganisationen i ett samhälle ärav mycket stor betydelse för vilka möjligheterna iverkligheten blir att skapa och tillgodogöra sig forskningensmöjligheter till framsteg.Det som växte fram under årtiondena efterandra världskriget präglades av en demokratiseringsprocessoch på samma gång en myckat snabb välfärdstillväxt.Detsamma präglade också forskningen. Under TageErlanders tid som statsminister kom en inbördes diskussioni gång mellan forskarvärldens företrädare, näringslivet ochmyndigheterna. Stora satsningar på naturvetenskap,teknik, universitetsutbildningar o.s.v. genomfördes.Forskningen kom i allmännyttans tjänst, somforskarna gavs stora möjligheter att förverkliga sinaambitioner.1980-talet präglades av en liknande politik av densocialdemokratiska regeringen; viktiga medel för detta harvarit systemet med treåriga forskningspropositioner ochsamverkansformer som kan symboliseras iforskningsberedningens arbete.Genom forskningspropositionerna 1984, 1987 och 1990togs många steg framåt. Dessa reformverk innebar bl.a.resurstillskott för forskarutbildning och forskningsråd,åtgärder för ökade internationella engagemang,satsningar på bl.a. energirelaterad forskning, rymd- ochförsvarsforskning, miljöforskning, en reformering avsektorsforskningen med ökat inslag av forskarstyrning,utvecklingsprogram för vissa produktionsinriktadeforskningsområden, mer av forskningsinriktadverksamhet vid de mindre och medelstora högskolorna.Resultaten av denna politik kan ännu inte helt redovisas.Det är helt klart att undersökningar av publicerings- ochciteringsfrekvenser pekar på att svenskutfördnaturvetenskaplig-teknisk grundforskning i långa styckenkan anses som världsledande. Varje tal om att svenskforskning generellt skulle ha sackat efter i volym ellerkvalitet är helt oriktigt. Svenskbaserad forskning är i mångahänseenden i absolut världsklass.Viktigt har också varit att demokratin har fördjupatsgenom mer av vetenskap, som demokratin i denvetenskapliga diskussionen breddats allt mer.Forskningsinformationen vidgades således, bl.a. genomForskningsrådsnämnden och andra insatser. Mångasamhällsfrågor debatteras med argument hämtadefrån forskningen.Allt fler forskare -- inte minst yngre -- har fått ökademöjligheter att ha både formellt och informellt inflytande idet offentliga forskningsväsendet. Det visade sig möjligt attinom ramen för en i huvudsak offentligt finansieradforskningsverksamhet bygga upp en rik och icke-auktoritärpluralism. Det svenska systemet med skilda -- oftastoffentliga -- forskningsfinansiärer som ofta ger en ledandeställning åt företrädare för aktiva forskare och offentligaforskningsutförande institutioner inom ramen förhögskolorna, är nästan världsunikt. Det offentliga, mensärdelade, systemet har skapat betingelser för delaktighetoch kreativitet i forskarvärlden.I dagens värld finns det all anledning att bygga vidare påden framgångsrika demokratiska struktur som byggts uppför svensk forskning. Det gäller att ånyo öka möjligheternaför fler doktorsexamina och att låta forskningsråden förblien vital del för grundläggande forskning i vårt land. Detgäller att fortsätta en i långa stycken därpå grundad ochstyrd inriktning av forskningen, d.v.s. i huvudsak efterforskarsamhällets bedömningar av vetenskaplig kreativitetoch kvalitet. Samhällsönskemål om ökade kunskaper påviktiga fält måste också tillgodoses, t.ex. inommiljöområdet, det socialpolitiskt relevanta fältet, forskningsom bistånd och för totalförsvarets syften.Sverige befinner sig i sin allvarligaste ekonomiskakrissituation sedan . Arbetslösheten kannästa år nå ofattbara . kommer viatt ha en tillväxt som är negativ, vilket aldrig hänt förutunder 1900-talet.Vi socialdemokrater har i flera sammanhang, bl.a. imotionen Näringspolitik för tillväxt, pekat på denstrategiska betydelse som forskning och utveckling har föratt vi åter skall få en uthållig tillväxt i ekonomin. Ur etttillväxtperspektiv finns det vissa problem i det svenska FoU-systemet. Starkt förenklat kan sägas att har sinstyrka i grundforskning, medan den del av FoU-systemetsom leder till industriell tillämpning inte är lika utvecklad.Ett annat grundläggande problem är att den svenskaindustrin sedan ett tiotal år inte fortsatt att utvecklas motmer kunskaps- och forskningsintensiv produktion. Om inteproduktionen -- såväl varu- som tjänsteproduktion -- fårhögre kunskapsinnehåll riskerar vi en ekonomisk,miljömässig och kulturell stagnation eller tillbakagång.Det finns här en stor utmaning för hela det svenskasamhället. Samverkan mellan forskarsamhället och mellanföretagsamheten måste utvecklas. Vi kommer därför attföreslå en kraftig ökning av de anslag som stärker en sådansamverkan och i övrigt föreslå insatser som förbättrarvillkoren för tillämpad forskning.En form för en kombination av forskarstyrning ochprograminriktning är de s.k. materialvetenskapligakonsortierna, som fördes fram i 1990 årsforskningsproposition, och som fått utomordentligt finalovord. Denna konsortieform är uppenbart någonting somskulle passa just i det svenska samhället, med vårastrukturer i samhälle och forskarsamhälle. Det finnsanledning att satsa på flera sådana konsortier och medvetetvidga deltagarna till att också omfatta produktionslivet --och varför inte också pröva med kulturlivet i litet vidarebemärkelse?Svenskt näringsliv liksom offentliga sektorn måstesamverka mer med forskare, inom och utom högskolorna,och basera mer av sitt arbete på forskningsresultat. Dettakräver större insikt om forskningens betydelse hosnäringsliv och samhälle, som också måste finna former församverkan med vårt lands offentligt finansieradeforskningssystem.I detta sammanhang är det angeläget att framhållabetydelsen av forskning även för tjänstesektorn. Dennasektor svarar både för cirka 2/3 av BNP och för cirka 2/3 avde yrkesverksamma. Forskningen med anknytning tilldenna sektor är dock svagt utveklad. Det är därförangeläget att denna utvecklas och förstärks.Inte minst bör yngre forskare med nya friska ögon kunnasamverka. Det är i detta perspektiv som EG:sforskningsprogram är en utmaning till ökat svensktdeltagande -- där råder en pragmatisk samverkan mellan detoffentliga och produktionslivet.Samtidigt måste det påpekas att den omfattandeexpansion av grundutbildningen vid högskolan i ,som successivt accelererat , kräver attmånga forskare också verkar som lärare vid högskolorna.All högskoleutbildning bör bygga på en nära kontaktmed forskning. Det är ett motiv för att stimuleraforskningsorienterad verksamhet vid de mindre ochmedelstora högskolorna.Strukturomvandlingen i svensk ekonomi är enkomplicerad process. Vi är övertygade om att de mindreoch medelstora högskolorna är viktiga för att skapaförutsättningar för ekonomisk förnyelse i de olikaregionerna i vårt land. De bör bl.a. kunna vara viktiga förutvecklingen av mindre och medelstora företag. Vi villdärför öka möjligheterna till forskningsverksamhet viddessa.Regeringens forskningspropositionI stora delar följer regeringens forskningspropositionforskningspolitiken som den utformades ,vilket vi välkomnar. På åtskilliga punkter noterar vi ocksåatt utbildningsministerns tidigare uttalande om storaförändringar inte infrias. Många företrädare i högskolornakänner sig säkert förvånade och besvikna att så litet av derasseriösa anslagsframställnings- och remissarbete blivitbeaktat.I vissa avseenden har det inte varit möjligt att få framfullständigt material som belyser den reella innebörden avden föreslagna anslagsutvecklingen, främst inomUtbildningsdepartementets område. Propositionen lämnaren ofullständig redovisning och Utbildningsdepartementetsledning har vägrat att lämna ut underlagsmaterial.Vi lägger i denna motion fram förslag som innebär attsammanlagt ytterligare tillförsforskningen under treårsprogrammet (för budgetåren1993/94, 1994/95 och 1995/96). Detta innebär ett avsevärtstörre resurstillskott till forskningsändamål, än vadregeringen föreslår iforskningspropositionen och den avgivnapropositionen om löntagarfonderna sammantaget.I två principiella avseenden instämmer vi i regeringensprioriteringar. Det är rätt tid att nu göra satsningar pånybyggnader, ombyggnader etc. för högskolornaslokalbestånd. Det föreligger ett eftersatt underhåll och påsina håll en brist på lokalytor. Vi vill också notera att det ärpositivt att regeringen följer upp de avsikter som den förraregeringen initierade, när det gäller att moderniseraforskningen inom försvarets område.Vi är däremot kritiska mot det som regeringen gått utmed som ideologiska huvudpunkter i sin forskningspolitik.Regeringen och inte minst försöker frammanaen felaktig bild av svensk forskning som om den led av storabrister. Regeringen tillämpar ett spektakulärt elittänkande.Man försöker bygga upp ett mer marknadsanpassat systemmed olika ''stiftelser'' som aktörer, i stället för dagensoffentliga huvudmän inom högskolan. Det mest konkreta idessa hänseenden gäller förslaget att överföra medel frånlöntagarfonderna till stiftelser för forskningsändamål,det eventuellt kommande förslaget att överföra vissahögskolor till s.k. stiftelser.Vi menar att det är helt obehövligt att för forskningensoch den högre utbildningens skull göra dessaprivatiseringar. Det kan t.o.m. skada den demokratiskakaraktär som de vetenskapliga processerna har kommit attfå inom ramen för dagens offentliga huvudmannaskap, medsina formella rättsregler och sin karaktär av vetenskaplig''republik''. Med förslagen till stiftelser introduceras enmaktutövning, som skall baseras på pengar, men utanansvarighet, varken nedåt till forskarvärlden, eller uppåt tilldet parlamentariska systemet i vårt land.Därtill kommer att betydande delar av forskningensfinansiering i vårt land görs beroende av utvecklingen ienskilda företag och på börserna. Vi anser att det är orimligtatt den grundläggande vetenskapliga forskningen på dettasätt skall ställas i ett direkt konjunkturberoende avföretagsamheten. Just detta -- att företagsamhetenslönsamhet påverkar forskningen -- får till en del gällaföretagens egen forsknings- och utvecklingsverksamhet. Viser just nu hur företagsamheten dragit ned sitt egetforskningsarbete, som en följd av de dåliga tiderna inäringslivet. Detta är i verkligheten inte allssamhällsekonomiskt rationellt. Regeringens förslag innebäratt även mycket stora delar av forskningen i övrigt skullekomma in under samma lönsamhetsberoende.I en annan partimotion med anledning av regeringensproposition /93:171 om forskning medlöntagarfondsmedel avslås hela denna proposition. Vifinner det angeläget att här särskilt framhålla att visocialdemokrater i framtida regeringsställning inte kommeratt fullfölja en forskningspolitik efter de riktlinjer somregeringen presenterar i proposition 1992/93:171.Sammanfattningsvis måste vi framföra stark kritik motregeringen och dess forskningsproposition. Mot regeringendå den förnekar verkligheten -- att svensk forskning harvärldsklass som den är icke-hierarkisktorganiserad -- och då den lanserar marknadsliberalaprojekt, som kan skada just det som skapat betingelsernaför den framgångsrika svenska forskningen.Inom ramen för ett lands forskningspolitik är det alls intesjälvklart hur universitet, näringsliv och den offentligaförvaltningen bör vara organiserade i förhållande tillvarandra. I och bedrivs stora delar avden statligt finansierade forskningen inom ramen för ettsärskilt system av institut vid sidan av universiteten. Dessasenare avses i huvudsak koncentrera sig på grundläggandehögskoleutbildning och forskarutbildning.Den svenska modellen liknar i det hänseendet meraförhållandena i och Förenta staterna.Fristående institut förekommer i dessa länder bara ibegränsad omfattning. Universitetens institutionerförutsätts på grundval av en enhetlig tjänsteorganisationkunna ta ansvar för såväl forskarutbildning ochgrundforskning av frontlinjekaraktär som förgrundläggande högskoleutbildning och sektorsforskningliksom för forskning och utbildning av renuppdragskaraktär.Att vi också i har kommit att utveckla dennasamlade organisationsmodell beror säkert till någon del påatt på ett mer allmänt plan har varit mer anglosaxiskt än kontinentalt orienterat.Men det är bara en del av förklaringen. Viktigare harförmodligen varit, att en dubbel organisation enligt dettyska eller franska mönstret i skulle har gjort såväluniversiteten som instituten alltför små.För att kunna bygga upp och vidmakthålla högskolor ochuniversitet i hela landet med rimlig koncentration avpersonal och materiel inom flertalet ämnesområden har enmer samlad organisation tett sig som det enda realistiska.För att kunna bilda tillräckligt stora miljöer har alla våradrygt tusen institutioner, vilka är organiserade inom ramenför drygt fyrtio fakulteter, behövt hållas samman och ta påsig arbetsuppgifter av delvis mycket olika karaktär.Praktiskt leder den samlade organisationen till att varjemiljö för sig har jämförelsevis många anställda. Samtidigtär det från forskningssynpunkt viktigt att lägga märke till attbara en del -- i normalfallet högst hälften -- av arbetstidenägnas åt forskning. Därtill kommer att av denna andel''forskning'' bara en mindre del ägnas åt arbete av mergrundläggande och långsiktig karaktär. är detdenna del av verksamheten, som skall vara intellektuelltinspirerande och normgivande i förhållande till all annanverksamhet inom institutionen.Inte minst betydelsefullt är detta för det svenskasamhället som en del av en allt mer internationaliseradvärld. Mycket hänger på vår kollektiva förmåga att snabbttillägna oss principiella framsteg inom olikavetenskapsområden. Praktiskt förutsätter detta, att man påinstitutionsnivå lyckas vidmakthålla en rimlig balans mellangrundforskning och forskarutbildning å ena sidan och allannan verksamhet å den andra. Vill vi att den mersamhällstillvända delen av verksamheten skall öka, måstedet ske en motsvarande tillväxt av mer grundläggandearbete.Ordets makt över tanken leder gärna till att andelen''forskning'' inom en institution framstår som större än vadden faktiskt är. Den marknads- och sektorsstyrda andelenav verksamheten tenderar att expandera på bekostnad avden verksamhet som har karaktär av forskarutbildning ochsom är av utpräglat långsiktig, principiell och ickeomedelbart kommersiell eller på annat sätt möjlig attomedelbart tillämpa.För att långsiktigt kunna vidmakthålla den svenskamodellen för organisering av forskning och högre utbildningvill vi från socialdemokratisk sida lägga relativt större viktän vad regeringen vill göra vid att finansieringen viafakultetsanslagen och att forskningsråden håller jämna stegmed den finansiering med vidhörande styrning somkommer från andra håll. I systemet finns en inbyggdtendens till underdimensionering av den grundläggandeverksamheten. För att motverka detta vill vi -- utöver vadregeringen föreslagit -- föreslå att anslagen till fakulteteroch forskningsråd utökas.2. Departementens verksamhetsområdenJustitiedepartementets verksamhetsområdeJuridisk och kriminalvetenskaplig forskningEES-avtalet och ett framtida svenskt medlemskap i den troligen största omvandlingen av svensk rättnågonsin. Det är viktigt att inte enbart begränsar sigtill att anpassa sig till den existerande EG-rätten. Vi börockså bidra till rättsutvecklingen i Europa.De juridiska fakulteterna bör mot denna bakgrund gesett med , d.v.s. mer änpropositionen, ökat anslag för /94.