mot · GG02Ub135 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Svensk industri har förlorat ungefär 7 %av sin långsiktiga produktionsförmåga. Av den totalaproduktionsminskningen på kommer således ungefären tredjedel inte att kunna återskapas. Särskilt drabbad ärverkstadsindustrin, som krympt mycket mer än andraindustrigrenar. Om inte åtgärder sätts in nu kommerytterligare produktionskapacitet att gå förlorad. Det här ären mycket oroande utveckling för del, somsvarar för ungfär en fjärdedel av industriellakapacitet och där verkstadsindustrin är särskilt omfattande.I december 1992 gick över 61 000 västsvenskar utanarbete. Det är en ökning med ca 46 000. Antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder var över 46000. Det är en ökning med 34 000. Totalt var över107 000 västsvenskar utan arbete eller iarbetsmarknadspolitiska åtgärder ochsituationen förväntas bli förvärrad under 1993.Vi menar att har råd att arbeta, men att viinte har råd med ytterligare minskad sysselsättning.Problemet är inte att vi lever över våra tillgångar. Problemetär att vi arbetar under vår förmåga.Regionala resurserEn rad initiativ har tagits i för att göra någotåt den svåra situationen på arbetsmarknaden. Åtgärder harsatts in med lokala och regionala resurser för att göra någotåt de kortsiktiga problemen och för att bidra till att på litelängre sikt skapa bättre förutsättningar för de västsvenskaföretagen. Krav på insatser från de nationella nivån harockså rests, ännu så länge med mycket magert resultat.Förra året lade Socialdemokraterna i enmotion, ''Testområde '', i vilken krävdes attsärskilda resurser skulle tilldelas utvecklingsinsatser inomområdena miljö, energi och transporter i Västsverige.I samband med den s.k. krispropositionen ladesytterligare en västsvensk motion, där behovet av regionalutveckling i och nytänkande inomnäringspolitiken lyftes fram.Flera länsstyrelser har aktiverat sig och kommit medkonstruktiva förslag till insatser som redovisats förregeringen. För detta krävs bl.a. ökade anslag för regionalutveckling.Flera kommuner i samverkan, i särskilt utsatta delar avVästsverige -- -- har också lämnat konstruktivaförslag.Alla dessa initiativ har en gemensam bakgrund: att fyllaupp det tomrum som regeringens avsaknad av konstruktivanäringspolitiska insatser har medfört.Den totala avrustning av näringspolitiken somgenomförs har ytterligare förvärrat situationen för mångaföretag och anställda. Det är närmast en skyldighet förregeringen att, i avsaknad av en egen politik, ta fasta på deregionala initiativ som väckts till omedelbara åtgärder påbred front.Men det är nödvändigt att i den nuvarande svårasituationen också tänka långsiktigt. Flera stora västsvenskaföretag har varit och är beroende av att staten agerarlångsiktigt och aktivt går in i industrins framtidssatsningar.I dag, när staten förlorat denna viktiga roll, är det en viktiguppgift för oss socialdemokrater i att påvisabehovet av att återupprätta staten som en aktiv ochlångsiktig aktör i samverkan med näringslivet.Statens rollStaten har en viktig roll för att åstadkomma enkonstruktiv samverkan med företag på FoU-området. Fleraav de stora västsvenskt baserade verkstads- ochelektronikföretagen är beroende av statens medverkan ilångsiktiga framtidssatningar. Dessutom krävs statensengagemang för att uppnå konkurrensneutralitet medländer som , , och somsystematiskt använder sin FoU-politik som ettkonkurrensvapen.Det västsvenska näringslivet är beroende av statensmedverkan i forskningsprogram på områden sombiomedicinsk teknik, produktionsteknik (verkstadsteknik,träteknik), processteknik, transportteknik och miljöteknik.Här finns programplaner på , som i storutsträckning måste komma västsvenska företag till del.Därutöver måste särskilda FoU-insatser göras, somstärker skogsindustrin. För att trä-, massa- ochpappersindustrin skall klara att fortsätta att utvecklas måstedet finnas en forskning och forskarutbildning i världstopp,bl.a. för att ta fram ett vidgat sortiment baserat påskogsråvaran, t.ex. energiprodukter.Ytterligare satsningar måste göras på tillämpadforskning och utveckling. Det är ett viktig bidrag för att tadet tekniksprång som är nödvändigt för att klara denhårdnande internationella konkurrensen. Ny teknologimåste överföras till och spridning av tekniskaframtidsidéer måste på bred front nå näringslivet. Särskiltviktigt är det att nå de mindre företagen, som har mindreegna resurser att satsa på området.Särskilda åtgärder för kompetensutveckling måste riktastill de mindre företagen. Särskilt viktigt är det att ge konkretstöd och stimulans till mindre företag att komma ut påEuropa-marknaden. Det handlar om hjälp medmarknadsföring, utbildning för förbättrade språkkunskaperoch information om möjligheter med ett kommande EES-avtal.De nya samt de mindre företagen har särskilda behov avsamhälleliga insatser för att underlättakapitalförsörjningen. Förutom att AP-fonderna bör ges rättatt placera ytterligare medel i aktier, måste deriskkapitalbolag som inrättats styras så attkapitalförsörjningen verkligen går till växande, s.k.tillväxtföretag.I är vi angelägna om att bibehålla ochutveckla den industriella kompetens som finns hossystemleverantörer, komponent- och legotillverkare.Insatserna för att utveckla fler företag tillkonkurrenskraftiga systemleverantörer är oerhört viktiga.Kompetenshöjning, forskning, utveckling och utbildningKunskap, kreativitet, yrkesskicklighet ochledningsförmåga är några av de värden som tillsammansskapar det ''mänskliga kapitalet''. harinvesteringar i utbildning varit centrala i näringspolitiken. har vi behov av fortsatta och intensifierade insatser påområdet.Vid sidan av måste de regionala högskolornaengageras för att etablera ytterligare forsknings- ochutbildningskapacitet. Det är av strategisk betydelse förutvecklingen av industrin att det finns tillgång tillkvalificerade tekniker och personer som har förmåga attutnyttja tekniska landvinningar kommersiellt. De regionalahögskolorna har en viktig uppgift som förmedlare mellanforsknings- och utvecklingsfronten och den egna regionensnäringsliv.De västsvenska högskolorna får en mindre andel av deresurser som anslås till utbildning och forskning än vad somsvarar mot befolkningstalen. Detta måste rättas till, så attVästsverige får en större andel av de totalaresurser som satsas på högskolorna.Såväl som och deregionala högskolorna har en viktig roll i deindustrirelevanta kompetenscentra som föreslårskall inrättas i anslutning till högskolor. Särskilda sådanakompetenscentra bör utvecklas, avpassade efter detregionala näringslivets förutsättningar och behov. Dessakan också kopplas till de tvärvetenskapligahögskolekonsortierna, som finns bl.a. inommaterialteknikområdet. I ett EG-perspektiv kankompetenscentra och konsortier inordnas i ett samarbetesom kan ge möjligheter till medfinansiering och deltagandefrån företag och högskolor i Europa.Särskilda resurser för målinriktad forskning ochutveckling vid de regionala högskolorna måste till. Detbidrar till att höja dessa regioners attraktionskraft ochdärigenom möjliggöra en fortsatt närvaro av storatekniktunga företag. Det bidrar också till att förse industrinmed kvalificerad arbetskraft, vidareutbildning ochintellektuell stimulans. De regionala högskolorna är mycketverkningsfulla instrument för en utveckling av Västsverige.I propositionen föreslås vissa förstärkningar av anslagentill forskningsstödjande åtgärder vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Tyngdpunkten i förstärkningarnagäller högskolorna i , /,, och Östersund.De förstärkningar som föreslås för de mindrahögskolorna i är dock klart otillräckliga för atttillgodose de behov som föreligger. Hela har ettmycket stort behov av förnyelse av industrin. För att klaradenna förnyelse krävs kraftfulla insatser inom forskningenbåde vid , och de mindre högskolorna.För högskolan i föreslås ett årligt anslag om , för högskolan i , förhögskolan i . och för högskolan iTrollhättan/2 123 000 kr.Vi föreslår att anslaget för forskningsstödjande åtgärdervid de fyra mindre högskolorna räknas upp till 3 750 000 kr.för vardera högskolan i , och samttill . för högskolan i /Uddevalla.Naturresursorienterad forskning och utbildningAll forskning och utbildning måste präglas av insikten attdet är nödvändigt att åstadkomma en ekologiskt anpassadutveckling. De förnybara naturresurserna kommer att få enallt viktigare roll som bas för produktionen. Forskningenom naturresurserna skall byggas ut och integreras med dentekniska/industriella utvecklingen. I Västverige är detsärskilt viktigt att ta vara på det stora kunnandet inom deareella näringarna, skogs- och jordbruket.Lantbruksuniversitetets verksamhet i har en naturligroll som centrum för forskning och utbildning för dessanäringar i . En förutsättning är att profilenförskjuts från areella näringar till naturresursorienteradforskning och utbildning. En ökad samverkan bör ske medBioenergiinstitutet och Agro Väst.Satsningar på alla former av utbildning och forskningkommer att vara av avgörande betydelse för Västsverigesframtid. Hur vi klarar kvaliteten i såväl ,gymnasieskolan och vuxenutbildningen som högskolanavgör om vi med framgång skall kunna hävda oss som enframgångsrik region även . Det förutsätter attstaten tar på sig en aktiv roll och bidrar till regionensutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det västsvenska näringslivetsberoende av statens medverkan i forskningsprogram påolika områden,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpad forskning ochutveckling med särskild inriktning på småföretagen iVästsverige,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av kompetenscentrai anslutning till högskolor, avpassade efter det västsvenskanäringslivets behov,14. att beslutar att anslaget förforskningsstödjande åtgärder räknas upp med 3 750 000 krför vardera , och samttill för /,5. att beslutar att en professur försågverks/träbranschens behov lokaliseras till Västsverigesamt att en ny professur för träanvändning och undervisninginrättas vid i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i övrigt anförts i motionen om behovet avkompetenshöjning, forskning, utveckling och utbildning iVästsverige.