mot · GH02K10 · 1993-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:73 Förvaltningen av finansförmögenhet Regeringens förslag beträffande den kyrkligafinansförmögenhetens framtida förvaltning behandladesvid l993 års kyrkomöte. Avsikten var då, enligt regeringensskrivelse l993:l, att förändringarna skulle träda i kraft den ljanuari l994. I den nu föreliggande propositionen tillriksdagen (sid 27) har regeringen emellertid konstaterat attett genomförande av reformen redan från l januari 1994skulle medföra att det blev en mellanriksdagsbeslutet och genomförandet varför regeringen nuföreslår att ikraftträdandet skjuts upp till l januaril995. Detta skulle, enligt regeringen, innebära att reformenkan förberedas på ett bättre sätt.Regeringens skäl till att uppskjuta ikraftträdandet ett årär välgrundat främst med tanke på egendomsnämndernasmöjlighet att på ett bra sätt ta över förvaltningen avlöneboställenas jordbruk och pastoratens prästlönefonder.Uppskjutandet av reformen medför emellertid att vissajusteringar vad gäller beräkningen av den särskildakyrkoavgiften för är nödvändiga inom ramen för nugällande lagstiftning.PrästlönefonderLönetillgångar som utgörs av prästlönefonder och ärinsatta i bank eller i andra räntebärande placeringarbelastas alltsedan kyrkofondslagen (1998:182) trädde i kraftden med en särskild kyrkoavgift om 8 %.Föreskrifterna finns i 42 kap. 15 §kyrkolagen (1992:300).Vid den tidpunkt då procentsatsen ursprungligenbestämdes utgjorde diskontot, som anses avspegla detallmänna ränteläget, . Detta innebar att pastoratenvid denna tidpunkt hade att till kyrkofonden inleverera iprincip av den avkastningen på detta slag avlönetillgångar (8:10,5=0,76).Med det nu gällande ränteläget, när diskontot är endast5 %, borde den särskilda kyrkoavgiften istället vara (0,76 x 5=0,38) om de ursprungliga principerna omfördelning av avkastningen mellan kyrkofonden ochpastoraten skall upprätthållas. Mot bakgrund av denkraftigt fallande räntenivån framstår det som uppenbart attpastoratens intäkter av lönetillgångar placerade i bank ellermotsvarande under den närmaste framtiden kommer attunderstiga på årsbasis.I ett sådant läge uppkommer den situationen attpastoraten måste utdebitera skattemedel för att betala densärskilda kyrkoavgiften eftersom denna kommer attöverstiga avkastningen.Regeringens nu föreliggande förslag, dvs. att reformenbeträffande finansförmögenheten genomförs, men med ettårs fördröjning jämfört med den hittillsvarandeplaneringen, medför att pastoraten om ingen åtgärd vidtashar att betala särskild kyrkoavgift enligt de nuvarandesedan år 1989 gällande reglerna.För att denna oönskade effekt inte skall behövauppkomma är det angeläget att procenttalet för densärskilda kyrkoskatten för prästlönefondsmedel placerade ibank och motsvarande sänks. Lämpligen bör den, medhänvisning till det ovan anförda, sänkas från till 4 %.Kyrkolagens 42 kap. 15 § p 4 bör därför ändras i enlighethärmed.Fast egendomFör lönetillgångar som består av fast egendom medundantag av skog skall pastoraten erlägga särskildkyrkoavgift motsvarande av taxeringsvärdet (42 kap.15 § p.1 kyrkolagen). Särskilda kyrkoavgiften på skogenberäknas till av det taxerade skogsbruksvärdet.Den nya fastighetstaxeringen kommer att fr.o.m. 1994medföra att den särskilda kyrkoavgiften kraftigt höjs.Därmed förändras, på ett sätt som inte torde vara avsett, deekonomiska förhållandena mellan pastoraten ochkyrkofonden.Allmän fastighetstaxering skedde 1992 vad gällerlantbruksenheter. Enligt uppgifter från kyrkofondens kanslihar detta medfört en förhöjning av det genomsnittligataxeringsvärdet i hela landet för den kyrkliga egendomenmed för jordbrukens del , medan skogsbruksvärdet harökat med hela 133 %.Enligt 42 kap 16 § kyrkolagen skall underlaget för densärskilda kyrkoavgiften bestämmas med hänsyn tillförhållandena året före det år somnärmast föregår bidragsåret. Detta innebär att den särskildakyrkoavgiften skall bestämmas med utgångspunktfrån de taxeringsvärden som gällde den 31 december 1992.De nya taxeringsvärdena kommer därmed att slå igenom på1994 års avgifter. Om någon ändring ej sker kommerpastoratens kostnader för dessa avgifter att i genomsnitt ökamed de procenttal som motsvarar höjningen av de nyataxeringsvärdena. Någon motsvarande intäktsökning förpastoratens del är inte att förvänta. Detta kan givetvis få enutdebiteringshöjande effekt för många pastorat vilket voremycket olyckligt.För den särskilda kyrkoavgiften på löneboställenas skog,som förvaltas av stiftelsens egendomsnämnder,finns visserligen en spärregel i regeringens förslag (avsnitt2,2 i propositionen). Detta innebär att den särskildakyrkoavgiften inte kan överstiga av intäkterna. Ävenmed beaktande av detta kan man dock -- med hänsyn tillden mycket högre genomsnittliga ökningen avtaxeringsvärdena -- räkna med att den särskildakyrkoavgiften på skogen kommer att öka kraftigt.Mot bakgrund av det anförda är det angeläget attåtgärder vidtas så att den särskilda avgiften pålöneboställenas jordbruk och skog inte radikalt höjs underdet som det nuvarande systemet är i kraft.Detta kan lämpligen ske genom att i lagen övergångsvisange att underlaget för den särskilda kyrkoavgiften för 1994för egendom som taxeras enligt fastighetstaxeringslagenskall bestämmas med hänsyn till de taxeringsvärden som vargällande . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den särskilda kyrkoavgiftenför 1994 för bankmedel och andra fordringar skall sänkas till4%,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att underlaget för den särskildakyrkoavgiften för egendom som taxeras enligtfastighetstaxeringslagen skall bestämmas med hänsyn till detaxeringsvärden som var gällande .