mot · GG02U258 · 1993-01-26 00:00:00 — SammanfattningVänsterpartiet lägger i denna motion fram idéer ochförslag för en framsynt Östeuropapolitik. Vi måste lära avden blodiga tragedin i och sätta in resurser ,så att konflikter kan förebyggas.Hellre bistånd än krig. Det hade varit bättre omvästländerna gått in med bistånd till i början på80-talet i stället för att passivt se på hur den ekonomiskakrisen förstärkte de nationella motsättningarna. Förrabudgetåret betalade vi för att ta emotflyktingarna från det . Tänk om vi hadesatsat dessa pengar på ekonomisk utveckling i stället! Ochom andra västeuropeiska länder gjort detsamma. Då hadeett enormt mänskligt lidande i en till synes olöslig konfliktkunnat undvikas.Vi måste dra lärdom av misstagen. Vänsterpartietföreslår att tar initiativ till en studie av vilka insatsersom behövs för att undanröja latenta konfliktorsaker iÖsteuropa.Ett sönderfallande riskerar att bli ett hot, ävenmilitärt. Vi måste ta till oss den varning som den ryskeutrikesministern framförde på i . Imotionen lägger vi fram en rad förslag på hur kanmedverka till en demokratisk utveckling och denekonomiska återuppbyggnad som är förutsättningen härför.Eftersom vi i en annan motion kräver en nerskärning avförsvarsutgifterna skapar vi utrymme för de insatser iCentral- och som vi föreslår. Det är bättre attavvärja hoten innan de blivit militära.En framsynt Östeuropapolitik''Det är som att putsa kristallkronorna på Titanic.'' Så saABB-chefen i en uppmärksammad intervjui om Västeuropasoförmåga att ta till sig insikten om gigantiskaproblem och ta itu med dem. ''Det verkar inte som om mani väst har tagit till sig denna kunskap och förstått vidden avde problem som står framför oss. Debatten i Västeuropahandlar om detaljer i och EES-avtalet.Det är som att putsa kristallkronorna på Titanic. ''Vilka kunskaper är det som menar att vi intetagit till oss? Det är vidden av underutveckling ochmiljöförstöring, ''att de länder som ligger bäst till, t.ex.Polen, och , ligger industriellt 20--efter oss. och ligger kanske 40--60år efter i utvecklingen. Det är en gigantisk avgrund somskiljer oss, med undantag för vissa spjutspetsar på detmilitärindustriella området. ''Men utifrån ABB:s erfarenheter av sina satsningar iÖsteuropa såg också stora möjligheter. ''Det gårganska snabbt att skapa fungerande industriella öar inne idessa länder. Det finns 10 miljoner ingenjörer varav enmiljon med doktorsgrad. Det är tekniskt mycketvälutbildade människor. Kan man organisera och motiveradessa i moderna företagsenheter, se till att de har råvaroroch marknader att sälja till så kan man göra underverk påganska i dessa företagsöar'', var hans bedömning.ABB har snart 25 000 anställda i de f.d.Komekonländerna. Om det fanns två hundravästeuropeiska företag som satsade lika mycket påÖsteuropa, skulle det ge fem miljoner direkt anställda ochdra med sig 10--20 miljoner jobb hos underleverantörer,transporter m.m., skrev Barnevik.Vänsterpartiet menar att staten har ett ansvar för attstimulera sådana satsningar i öst, som även skulle ge jobb iSverige. Vi föreslår att regeringen tillsätter en arbetsgruppmed industri- och fackföreningsfolk för att snabbutredaförutsättningarna för företagssatsningar i Östeuropa.De behöver marknader att exportera tillEG och EFTA har träffat avtal med ett antal central- ochösteuropeiska länder, och flera håller på och förhandlasfram. De här avtalen har inte infriat östeuropéernasförväntningar. De västeuropeiska marknaderna harvisserligen öppnats -- men inte för de produkter därösteuropéerna är konkurrensmässiga: stål, livsmedel ochtextilier. EG har pålägg på jordbruksimporten.Det är massor av icke-tariffära hinder, t.ex. stålkvoter.Så länge östeuropéerna hindras exportera, kommervästföretag att vara försiktiga med sina investeringar.Avtalens andra sida är att de öppnat Central- ochÖsteuropa för västexport, som konkurrerar ut deninhemska produktionen med företagsnedläggningar ochpåspädning av arbetslösheten som resultat.EG och EFTA har träffat separata avtal, vilket fåttföljden att varor som EFTA-företag bearbetar i Östeuropainte kan säljas fritt i EG. Detta har österrikiskaindustriförbundet klagat över och det har uppmanat sinregering att ta upp problemet i EES-förhandlingarna.Liknande framstötar har gjorts från svenska företag.Vänsterpartiet föreslår att regeringen tar upp frågan omsamordning av EG- och med de central- ochösteuropeiska länderna i EES-förhandlingarna.Östbiståndet måste ökaFörra året lovade regeringen tre miljarder iÖsteuropabistånd, fördelat . Men det löftet harredan naggats i kanten när regeringen drev igenom att dets.k. baltguldet skulle betalas från biståndet. diskuterar man iDanmark att höja biståndet till av BNI, vilket för skulle betyda drygt sexmiljarder kronor nästa budgetår.641 miljoner i Östeuropabistånd ska jämföras med vadregeringen vill satsa på den västeuropeiska integrationen,. Den prioriteringen är utomordentligtkortsynt. Ty om inte övergången till demokrati ochmarknadsekonomi lyckas i -- framför allt iRyssland -- kommer den västeuropeiska integrationen attutsättas för svåra påfrestningar. Det är hela sommåste integreras.Vänsterpartiet kräver att det utlovadeÖsteuropabiståndet ska stå fast, dvs. vara en miljardkronor. ska det höjas till av BNI.Vänsterpartiet föreslår att medel till detta ställs tillförfogande genom en blandning av AMS-medel ochöstbistånd, vilket för övrigt även S-E-Bankens chef krävt.Insatser för vår gemensamma miljöDet behövs kraftfulla miljöinsatser både iÖstersjöområdet och på . I hartusentals ton radioaktivt avfall tippats, en ''tidsinställdbomb'' som hotar hela . har världensstörsta ansamling av atomreaktorer från ytfartyg ochubåtar.Kärnkraftverken i måste rustas upp ellerstängas. Det har nämnts kostnader i storleksordningen120--. Det kommer att kosta 600miljoner kronor enbart för att avhjälpa de värstasäkerhetsbristerna i kärnkraftverken i Sosnovyj Bor ochIgnalina.Det behövs internationell finansiering. De pengar somfinns outnyttjade i Europeiska ()måste komma till användning för att rusta uppkärnkraftverken.Det nybildade för samarbetet i de norradelarna av , , och, i ,och Archangelskregionen, öster om ,kan komma att spela en viktig roll. Det gäller samarbetetför att utvinna de mycket stora naturresurserna -- gas, olja,mineraler och skog -- som finns där och behövs förRysslands utveckling, men det gäller också miljösamarbeteför att rädda den ryska tajgan, som är attraktiv förmultinationella bolag från väst. Uppenbarligen är man frånsvensk sida intresserad av råvaran. Då måste man ocksåvara med och ta ansvar för miljön.Det gäller också att lösa det för kanskemest akuta problemet -- nickelsmältverket i Nikel, somårligen släpper ut svaveldioxid. Det ska rivas och ersättas av ettnytt och modernt nickelverk till en kostnad av 3,5 miljarderkronor. Det innebär också nya arbetstillfällen. I norskaKirkenes gläds man över de nya kontakterna på den ryskasidan. I omställningsarbetet kan omskolad, friställd svenskmilitär personal delta.Massiva investeringar i infrastrukturen skulle förbättraenergihushållningen och miljöhänsynen, vilket även gagnarvåra direkta intressen av hållbar utveckling samt stimulerarsvensk industriell kapacitet och sysselsättning. I första handgäller det energisektorn där satsade pengar ger mångfalttillbaka i form av miljöförbättringar och energibesparingar.Exempelvis i är per capita-utsläppen av koldioxidnästan fyra gånger så höga som i . Stöd bör ges tillalternativa energikällor som t.ex. biobränsle.Infrastruktursatsningar inom vattenvård, järnvägs- ochvägutbyggnad bör kunna komma till stånd. Projektering avutbyggnad av snabbtåg runt hela bör startas ochprioriteras högt. Den föreslagna Bottniabanan och Norr-Bottniabanan är en viktig del av ett sådant järnvägssystemsom också måste ha en förbindelse till via norraFinland.Telekommunikationerna måste också byggas upp för attminska behovet av miljöförstörande transporter.Även för de nordiska ländernas industri borde det varaintressant att få i gång sjötrafik via tillJapan från hamnarna i Archangelsk eller Murmansk.Rädda ÖstersjönSka räddas beräknas kostnaden bli minst 130miljarder kronor. har anslagit c:a 130miljoner kronor till detta, dvs. Det säger sigsjälvt att om vi ska undvika en total ekologisk katastrof iÖstersjön måste helt andra resurser till än vad som hittillssatsats.Vänsterpartiet föreslår bl.a. en Östersjöfond därnuvarande förorenare får betala proportionellt utifrån sinbelastning på . Det betyder avgifter på t.ex.industrier, kommunala reningsverk, sjöfart och vägtrafik.Polluters Pay Principle måste gälla även för utsläpp till havs.USA, och kommerförhoppningsvis att delta i arbetet med skyddsplanen förÖstersjön för att bl.a. minska skadliga utsläpp från tätorter,städer, industrier och jordbruk. Den omfattar totalt 132olika projekt varav 47 betecknats som brådskande, de flestai . Den väntas ta att genomföra.Många kommuner har utvecklat ett miljösamarbete medvänorter i öst -- främst i och påNordkalotten -- som är mycket viktigt för att förbättramiljön i dessa regioner. Det finns även samarbete pålänsnivå. i början är det främst en fråga omkunskapsöverföring. Det handlar om allt från att översättalagstiftning till att beskriva vattenvårdsteknik.Vi beräknar att de svenska kommunerna,länsstyrelserna, landstingen tillsammans med företag,forskningsinstitutioner etc. sammanlagt skulle kunnaavsätta 5 000 årsarbeten för att genomföradenna kunskapshandel.Bevara värdefulla naturområden i östI våra östra grannregioner finns en biologisk mångfaldsom försvann från . Det äravsaknaden av moderna skogs- och jordbruksmetoder sombevarat arter, biotoper, natur- och kulturlandskap.För att skydda dessa helt unika värden måste ävenSverige hjälpa till. Dels bör vi anslå resurser tillinventering av dessa områden, dels till deras bevarande.Regeringen bör komma med förslag om hur detta skafinansieras. Eftersom många jämförbara områden inte finnskvar i bör det undersökas om de som förstört iSverige kan bidra till bevarandet i våra östra grannländer.EBRD-reglerna måste ändrasVästregeringarna lovade i krediter tillCentral- och . Men vad har det blivit? 1,6miljarder hitintills. Ramarna har inte utnyttjats därför attdet i själva verket bara är en bråkdel som är praktiskttillgängliga, eftersom kraven ofta är att det ska vara påkommersiella villkor. Och det är helt orealistiskt.EBRD har dessutom villkoret att högst skulle fåges till den statliga sektorn, företrädesvis för investering iinfrastruktur. Hur ska då rustningsindustrierna kunnaställas om till fredlig produktion?Vänsterpartiet anser att reglerna måste förändras så attde utlovade krediterna snabbt kommer till användning.Sverige bör verka för detta inom EBRD.Exportkreditramen är för trångRegeringen vill sätta upp en exportkreditgarantiram påen miljard kronor och avsätta till ensäkerhetsreserv för att täcka eventuella förluster. Det ärklart otillräckligt.Percy har föreslagit att det avsätts ett betydligtstörre kreditutrymme än den miljard regeringen föreslår.Han har nämnt siffran , varav hälften iform av mjuka krediter för svensk export. Ytterligare 2--3miljarder anser han bör riktas till projekt i de tre baltiskastaterna och , där svensk industri kan göra en insats.Detta skulle kunna ge 40 000--50 000 jobb/år under . S-E-Bankschefen vill gå ännu längre och ta 30 miljarder av AMS-pengar.När det gäller projekt i bör störreansträngningar göras för samarbete med . ärju inget fattigt land. Det finns stora råvarutillgångar i östraSibirien: olja, naturgas, guld, timmer, fisk och vissamineraler. Svenska företag har erhållitmycket stora order där finansieringen bestått av japanskabiståndsmedel.Vänsterpartiet anser att regeringen i samråd mednäringslivet och kapitalexporterande länder som ochSydkorea bör undersöka möjligheterna till betydligt ökadeexportkrediter till . För länder som f.n. intebedöms vara kreditvärdiga bör den överväga handels- ochkreditavtal, främst med , och Litauen.Ställ inte öst mot sydÖstbiståndet ska inte ställas i motsats till u-landsbiståndet så som bl.a. Ny demokrati gjort genom attkräva att biståndet ska flyttas från dem längre bort till demi vårt grannskap. Den förra regeringen öppnade portarnaför sådana resonemang genom att börja finansieraöstbistånd från biståndsbudgeten.Det handlar om helt olika slag av bistånd. I syd gäller detatt få i gång den utveckling som koloniseringen stoppade.Det handlar om basbehov som mat, rent vatten,vaccinering, läskunnighet, familjeplanering. U-ländernamåste få bistånd för att ta sig ur sitt koloniala beroende somleverantörer av billiga råvaror.I öst handlar det om att reorganisera ekonomierna, ställaom till marknadsekonomi, moderniseraproduktionsapparaten, sanera miljön. Här finnsvälutbildade människor, allmän läskunnighet, sjukhus,vägar och järnvägar. Det finns företag med exportkapacitetoch forskningsinstitutioner. Det handlar om starthjälp somrelativt snabbt kan betala igen kostnaderna.Det handlar om samarbeteÖsteuropabiståndet ska ses som ett samarbete, somgagnar bägge parter. Det finns högt kvalificerademänniskor, vars kunskaper måste tas tillvara. Samarbetetmellan forskningsinstitutioner måste byggas ut.Forskningsuppgifter kan läggas ut på institutioner i öst.Forskningssektorn hotas i hela . Flerafaktorer bidrar till detta. Som flera professorer i Warszawauttryckte det: ''Våra bästa studenter flyttar till väst. Om viöver huvud taget får några studenter, vem vill studera ettantal år under knapphändiga villkor för att kanske baramöta arbetslöshet när man istället kan tjäna bra på svartaaffärer om man är driftig? ''kom en vädjan om bistånd från den ryskavetenskapsakademin i , som vi måstehörsamma. Annars är risken stor att de ryskavetenskapsmännens arbete slås i spillror och institutionernatvingas sälja sina konst- och kulturskatter för att hållaforskningen vid liv.Vi kan också bistå östeuropéerna med att komma ut påvärldsmarknaden. De hade tidigare betydande handel medtredje världen, men den avbröts efter regimskiftena, då denya regeringarna trodde sig kunna gå rakt ut påvärldsmarknaden och handla i dollar. Det visade sig snartvara ett gruvligt misstag -- varken de eller hadehårdvalutor att handla med. bör medverka till attfrämja handeln öst--syd.Vänsterpartiet föreslår ökat samarbete för att tillvaratade östeuropeiska ländernas forskningskapacitet ochhandelsmöjligheter.Det konkreta samarbetet mellan institutioner, skolor,universitet, sjukhus, organisationer, församlingar osv. äroerhört viktigt för en demokratisk utveckling i Central- ochÖsteuropa. Insatser för barnhemsbarn, åldringar ochhandikappade av exempelvis handikapporganisationernaoch landstingen måste stödjas på alla sätt. Dessa svaga ochundanskuffade människor utnyttjas ju hänsynslöst av röd-bruna grupper som argument mot demokratiseringen.VänorterMånga svenska kommuner har skaffat vänorter iÖsteuropa, främst i och på Nordkalotten.Delar av de 7,5 miljarder som vill återföratill kommunerna från staten kan användas till att stärka detkommunala vänortssamarbetet.Om vi inte medverkar aktivt till demokratisering i desamhällen som byggs upp på diktaturens ruiner, blirföljderna destruktiva för hela . Det absolutstörsta hotet uppstår om OSS-staterna tappar kontrollenöver sina kärnvapen. Men uranlagren utgör också en storfara -- redan har flera försök att smuggla in radioaktivtmaterial till avslöjats. har blivit ettrufflarnas paradis, inte minst när det gäller smugglingen avvärdefulla legeringsmetaller. Den är av sådan omfattning attden pressat ner priserna på världsmarknaden. Maffian i f.d.Sovjetunionen har sökt sig utomlands, och även i Sverigefinns oro för den ökande vapen- och narkotikasmugglingen.Det sociala sammanbrottet i f.d. har sålundavittgående konsekvenser även för . Denekonomiska och sociala nöden driver människor tilldesperation. De behöver vår hjälp för att bygga uppfungerande rättssystem och demokratiska folkrörelser.Uppbyggnaden av demokratiska fackföreningar är avsärskild betydelse, både ur demokratisynvinkel och för attfå en fungerande arbetsmarknad. Sådant samarbete börprioriteras av SIDA vid fördelningen av bidrag till enskildaorganisationers samarbete i Central- och Östeuropa.En särskild form av vänortssamarbete sker mellanhandikapporganisationer och systerorganisationer iexempelvis och de baltiska staterna. har genom sin u-landsgrupp på olikasätt bidragit till att enskilda arbetsplatser och vissanämnder/styrelser inom landstingen på ett aktivt sätt skaffatkontakter i . I flera landsting har kunskapsutbyteskett genom att anhöriga och anställda besökt , ochsvenskar besökt dessa länder för att därigenom bidra till attbygga upp en bra handikappvård. Bidrag sker också genomatt begagnade hjälpmedel och sjukvårdsmaterial samlas inoch skickas. Sådana initiativ och kontakter bör uppmuntrasoch underlättas.Vänsterpartiet vill framhålla att detta är en uppgift förBeredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS), och vi saknar det i derasanslagsframställning.Utbytet måste bli ett verkligt samarbete, där båda sidorhar något att ge och få. Det är alldeles uppenbart påkulturområdet där vi har mycket att få. Här handlar det omatt återuppta ett månghundraårigt kulturutbyte som Stalinklippte av.Vi tar upp dessa frågor mer ingående i vår kulturmotion,där vi bl.a. föreslår en särskild kulturfond för satsningar påBaltikum och och ett östeuropeiska lärare. Vi stöder också regeringens förslagom ett författar- och översättarcentrum.Snålt mot enskilda organisationerIntresset för bistånd till är stort både hosallmänheten och inom organisationerna. För dennaverksamhet ska organisationerna kunna få bidrag frånSIDA, framför allt när det gäller kunskapsöverföring ochorganisationsuppbyggnad. /92 inkomansökningar från 121 organisationer, men mindre änhälften, 56 stycken, beviljades. För nästa budgetår begärdeSIDA för den här verksamheten -- menregeringen vill bara ge 45 miljoner.Svenska institutet har för sin verksamhet, bl.a. expert-och stipendieutbyte, fått in ansökningar som totalt belöpersig till och begär 50 miljoner kronor.Regeringen vill bara ge 45 miljoner.Varför denna njugghet? Regeringen ger ingenmotivering. kräver att SIDA och får de anslag de begärt, dvs. 65 resp. 50 miljonerkronor. Det handlar om ett för östeuropéerna synnerligenviktigt arbete för att lyckas i demokratiseringssträvandena.Hellre bistånd än krigTragedin i det som hette Jugoslavientvingar till eftertanke. Var det oundvikligt att de nationellamotsättningarna skulle explodera i blodigt krig? Denekonomiska krisen blev synlig redan runt 1980, dåutlandsskulden till väst blev ohanterlig. Den avInternationella valutafonden beordradeåtstramningspolitiken ledde till att levnadsstandarden sjönkmed . De ekonomiskaproblemen -- inte minst den regionala snedfördelningen avresurser och arbetslöshet -- förstärkte gamla nationellamotsättningar. Först kom sålunda den ekonomiska krisen,därefter den nationalistiska.I de blodiga konflikterna i Transkaukasien ochCentralasien får man inte heller bortse från de ekonomiskaoch sociala faktorerna. Inlemmandet i leddetill massdeporteringar av hela folkgrupper och enrussifiering. Ryska arbetare flyttades till de nya industriernadär dvs. till städerna, medan de inhemska befolkningarnastannade på landsbygden. Därmed uppstod ekonomiskaklyftor, sociala orättvisor och nationella motsättningar. INagorno-Karabach förvärrades motsättningarna mellanarmenier och azerer till följd av den stora vågen avflyktingar till efter jordbävningen iArmenien. Azerernas reaktion blev den inte helt ovanliga:de tar våra bostäder. Så blev konflikten akut.Nu när vi sitter med facit i hand bör vi dra lärdomar avdet som hänt. För människorna i dessa länder harkonflikterna blivit förödande. För omvärlden har de lett växande ström av flyktingar. tog förra åretemot cirka 730 000 flyktingar, varav 438 000 kom till . 50 000 flyktingar från f.d. kom till och70 000 till . Det stora flertalet finns emellertid i defattiga länderna , och . I är1,3 miljoner människor på flykt från krigsområden, ochytterligare 800 000 människor har tvingats lämna sina hem till följd avde politiska förändringarna i de forna sovjetrepublikerna.Till kom över 70 000 flyktingar från f.d. . /92uppgick kostnaderna till förJugoslavienflyktingarna.Detta bekräftar att krig är det i särklass dyraste sättet attlösa konflikter. har ett medansvar genomvapenexporten till de 12,4 miljarderna hade satsats på ekonomiskutveckling i hade inte miljoner människor därhungrat, frusit och drivits på flykt. Då hade inte en helgeneration av barn skadats för livet.Det pågår krig på 26 ställen i världen, och i minst 23andra områden kan motsättningarna när som helst utlösaregelrätta strider enligt tidskriften 's Defence Weekly.Andra bedömare räknar med ett hundratal konflikthärdar iEuropa, flertalet i f.d. Sovjet.Krigen måste förebyggas. Varken FN-systemet eller deenskilda staterna förmår bära kostnaderna som krigenmedför.Vänsterpartiet föreslår att tar initiativ till enstudie av vilka insatser som behövs för att undanröja delatenta konfliktorsakerna. En sådan studie bör kunnagenomföras snabbt, eftersom omfattande forskning bedrivspå många håll i världen, och den bör leda till någon form avkonfliktförebyggande givarmöte.Hjälp dem ställa om till fredFörsvarsindustrin måste ställas om till civil produktion --inte minst för att stoppa den hämningslösa exporten avkrigsmaterial från och tillkonflikthärdar i Tredje världen. Och det är möjligt. ''Stridsvagnsfabriker kan konverteras tilllokomotivverkstäder, raketmotorfabriker tillkraftturbintillverkning'', förklarade ABB-chefen i SvD-intervjun.Men det är en gigantisk uppgift. Enbart i Rysslandhandlar det om att ställa om produktionen på fem tusenindustriföretag, som sysselsatte sexton miljoner arbetare.Det militärindustriella komplexet svarade för avSovjetunionens BNI. Mer än sjuttio städer byggdes helt uppkring försvarsindustrier. Kostnaderna för omställning avdessa företag har beräknats till om åreti , dvs. runt ett i krediter.Men de här industrierna har en stor andel civilproduktion, , och utgör därför en tillgång.Vänsterpartiet anser att aktivt måste medverkatill omställning av de östeuropeiska militärindustrierna tillfredlig produktion.Gäller BaltikumOm konverteringen inte sker, behåller detmilitärindustriella komplexet sin makt -- med de politiskakonsekvenser det kan få, inte minst i vårt närområde.Ryssland måste verkställa hemtagningen av trupperna frånBaltikum enligt utfästelsen i ESK. Men då måste ocksåbostadsfrågan lösas för de 30 000 officerare som finns i . Här bör Sverigehjälpa till.Vänsterpartiet föreslår att ett specialdestinerat bidrag på150 avsätts till trähus för att underlätta denryska trupphemtagningen från . Det skullesamtidigt ge yrkesutbildning och öka kompetensen inom ensektor, där rysk export tidigare hävdat sig bra. I Sverigeskulle det ge bortåt 150 jobb under ett år.En varning från RysslandPå i gjorde den ryskeutrikesministern ett utspel, som sändekalla kårar utefter de närvarandes ryggrader. Han skrämdedem med ett tänkbart scenario för den utrikespolitik somskulle följa av ett maktskifte i . ''Det storaRyssland'' skulle försvara serberna. Det f.d. Sovjetunionentalade han om som ett ''postimperialt område, där Rysslandkommer att bevaka sina intressen med alla tillgängligamedel''.Och den ryske vädjade:''ESK måste blanda sig i affärer'', sa han.Ryssland ''behöver er hjälp''. ESK måste handla ''innan vi iRyssland får en upprepning av vad som redan sker iJugoslavien''.Men varningen tycks inte ha tagits på allvar att döma avde krigiska uttalanden som gjorts från den svenska högern.Det är inte givet att neutralitet är det självklara svaret påvarje konflikt i vårt närområde, förklarade statsministerCarl Bildt i . Neutraliteten är intesjälvklar i händelse av att de baltiska staternas överlevnadhotas.Och programgrupp för EG-frågor säger i enrapport att inte ska stå vid sidan om eller åkasnålskjuts på andra när det gäller att försvara deneuropeiska gemenskapen.