ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A251 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningAlkoholproblemet är vårt lands största ekonomiska ochsociala problem, som leder till omfattandemänskligt lidande och allvarlig social utslagning. Uppgifterbekräftar också att alkohol är den utlösande faktorn vid förtidig död (av dem som avlider ) ochvid våldshandlingar (av alla gärningsmän som begårvåldsbrott).Dagens teknokratiskt inriktade arbetsliv ställer högakrav på säkerhet och snabba beslut. Risken för olyckorökar, inte bara för människor på arbetsplatsen utan även förarbetsplatsens närområde, om alkohol och andra drogerförekommer på arbetsplatsen. Detta är ettarbetsplatsproblem som inte uppmärksammats i tillräckliggrad.Det är väsentligt att utnyttja alla tänkbara vägar attinformera om alkoholens risker och förebygga skador ochatt aktivt hjälpa dem som har problem. Främsta vägarna attnå ungdom är via skolan och föreningslivet. För denyrkesverksamma vuxna befolkningen torde det vara viaarbetsplatsen.Genom arbetsplatsenIdag har vi en viktig utveckling i arbetslivet, både inomoffentlig verksamhet och privat näringsliv, som germöjlighet att nå ut till arbetsplatser:med särskildchefsutbildning och med stöd i arbetsmiljölagstiftningen,med information till alla anställda om alkoholens och andradrogers risker, med utveckling av bra kamratstödjandeåtgärder genom de fackliga organisationerna.Sedan flera år tillbaka finns ett särskilt anslag tillarbetsmarknadens parter för deras arbete inom dennasektor. Av dessa medel går genomarbetsgivarorganisationerna (SAF, Kommun- ochLandstingsförbunden) och resterande genomarbetstagarorganisationerna i förhållande tillmedlemstalens storlek. Anslaget har tidigare också kunnatanvändas av frivilliga och ideella organisationer ochföreningar som utfört arbete med denna inriktning.Den samlade har ända sedan 1956bedrivit arbete på detta område. Under senare delen av1980- talet och har den samladenykterhetsrörelsen utvecklat nya former för detarbetsplatsinriktade arbetet, i samverkan med olika seriösaintressenter och aktörer på arbetsmarknaden. Sådantarbete har med framgång etablerats i den drogberoendesnärområde och bör kunna få fortsatt stöd genom ovannämnda anslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslaget för alkohol- ochdrogförebyggande insatser på arbetsplatser skall kunnafördelas till varje ideell, facklig ellerarbetsgivarorganisation.
mot · GG02A252 · 1993-01-26 00:00:00 — I den lågkonjunktur som råder är det rätt tid att satsapå investeringar i s.k. infrastruktur, utbyggnad ellerförbättringar av vägar och järnvägar, oftast stora ochresurskrävande objekt som eller ärhuvudman för.Men infrastruktursatsningar är också mindre objekt medkommun, landsting eller annan huvudman.Gemensamt för alla sådana här investeringar är attprojekten måste vara förberedda om de skall kunna startamed kort varsel. Innan ett arbete kan starta måste det varaprojekterat. I de flesta fall är det också fråga omplanläggning, plantillstånd och marklösen. För att fåobjektet upphandlat till ett bra pris krävs ocksåanbudshandlingar.Skall objekten kunna starta för att suga upp arbetskraftsom annars friställts i lågkonjunkturen krävs att i vart fallprojektering, marklösen och erforderliga tillstånd somberör flera parter ordnats under högkonjunkturen.Projektering kostar pengar. Om objektet inteomedelbart sedan kan förverkligas blir projekteringenoftast inte av. Med tanke på vad arbetslösheten kostarstaten finns det skäl för att staten stimulerar landsting,kommuner och andra berörda att i en högkonjunktur göradessa projekteringar.I dag hade det varit värdefullt om det funnits projektsom legat mer eller mindre färdiga att ''plockas från hyllan''för genomförande. Då hade vi sluppit fördröjningar medigångsättning av arbeten som ur arbetssynpunkt redan bortvara igång.Jag föreslår därför att inrättande av projekteringsstödutreds.Det har tidigare funnits ett liknande stöd. Men i enhögkonjunktur såg det ut som om det spelat ut sin roll. Dettogs därför bort. Om det införs på nytt, med regler sommodifieras för att passa vår tid, kunde det göra god nytta ien framtid.Principen kunde vara att projekteringsstödet utbetalassom ett förskott. Detta kunde avräknas närinvesteringsbeloppet för projektet utbetalas i de fall statenär anslagsmyndighet eller lämnar beredskapsmedel.Jag är medveten om att det ligger en risk i att ett projektinte kommer att genomföras och att därigenom förskottetför projektering kan gå förlorat. Denna risk får vägas motnyttan av att snabbare få igång investeringar . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om införande avprojekteringsstöd.
mot · GG02A253 · 1993-01-26 00:00:00 — Ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag I propositionen föreslås att AMU-gruppen ombildas tillaktiebolag. Bolagiseringen bör genomföras i form av enkoncern med moderbolag och ett antal dotterbolag.Regeringens proposition innehåller uppgifter om att detbivande AMU-bolaget inledningsvis skall vara ett helägtstatligt bolag. ''Därefter bör dock prövas om bolaget skallprivatiseras, dvs. aktierna helt eller delvis överlåtas tillandra intressenter. ''då AMS-SÖ svarade förarbetsmarknadsutbildningen byggdes ett omfattandesamarbete upp mellan kommunerna ochutbildningsanordnarna. Kommunerna byggde lokaler somanpassades till utbildningsanordnarnas krav. Lokalernamed hyreskontrakt övertogs från AMS-SÖ avAMU. Kommunerna har stora investeringar i lokaler somblir kostsamma att disponera för annan verksamhet.Med hänvisning till att kommunerna inte alltid harlångsiktiga hyreskontrakt med AMU-organisationerna ärdet rimligt att kommunerna under längre övergångstid hållsskadeslösa för de minskade intäkter som blir följden närAMU-organisationerna omstruktureras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna måste hållasskadeslösa för de investeringar som gjorts förarbetsmarknadsutbildningens räkning vid en bolagisering.
mot · GG02A255 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt undersökningar om arbetsmarknadsläget förpsykiskt störda så är detta dystrare än för andra grupper.Detta har bl.a. visats i i betänkandet(SOU 1992:73) Välfärd och valfrihet. Över hälften av deförtidspensionerade i gruppen yngre människor har någonform av psykiatrisk diagnos på pensionsbeviset. Liknandeerfarenheter har även visats i AMS arbete ''Arbete åt ungahandikappade'' serie V 1990:5, m.fl.,där man även påvisar svårigheterna i rehabiliteringen avpsykiskt störda.Lönebidraget har visat sig vara ett helt utmärkt medelför rehabilitering och hjälp att komma i arbete. I dagensarbetsmarknadsläge så är det speciellt svårt för psykiskthandikappade att komma ut på arbetsmarknaden -- de fårt.o.m. svårt att konkurrera om lönebidragen.Arbetsmarknadsstyrelsen har också bedömt attytterligare 2 400 lönebidragsplatser behövs under denärmaste åren till en kostnad av ytterligare 250 miljoner krutöver vad som anvisats för /93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för /94 anvisar utöver vad regeringen föreslagit, eller således .
mot · GG02A256 · 1993-01-26 00:00:00 — vill att förordningen för arbetshjälpmedeländras så att begränsningen som säger att arbetstagare somfår lönebidrag, skyddat arbete eller utbildning i företagetinte kan få arbetsbiträdesbidrag (SFS 1987:409). Vi vill habort den klausulen av rättviseskäl så att även handikappadekan få ta del av bidraget.Arbetsmarknadsstyrelsen har i sin anslagsframställanbegärt att få ta bort detta förbehåll och anser inte att detbehöver föra med sig några större kostnader, men har fåttavslag på denna begäran. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att begränsningensom avser bidrag till arbetsbiträde slopas enligt vad imotionen anförts om handikappades möjlighet att få ettsådant bidrag.
mot · GG02A258 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska ekonomin och den svenska industrinbefinner sig i ett bekymmersamt läge. Detta innebär attarbetslösheten har ökat. Det är i denna situation viktigt attmänniskor med starka funktionshinder och handikapp intedrabbas hårdare av arbetslösheten än andra grupper.Regeringen har betonat att de arbetshandikappade måste fådel av den ökning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder somsker. De får inte prioriteras mindre än andra grupper avarbetssökande. Den viktigaste stödformen förhandikappade är lönebidrag och Samhall.Kostnaden för lönebidrag för arbetshandikappadeuppgick /92 till ca 5,2 miljarder kronor.Enligt AMS årsredovisning har i genomsnitt 504 personerper månad fått anställning med lönebidrag budgetåret1991/92 vilket är något fler än de föregående åren, mensamtidigt har kostnaden per sysselsatt stigit från8 /91 till 10 200 /92, en ökning med avkostnaderna.Det är viktigt att verksamheten är så effektiv sommöjligt och att kostnaderna hålls nere, så att flerarbetshandikappade kan beredas arbete. Det är ocksåmycket viktigt att de flexibla lönebidragen används på rättsätt, och att vid förhandlingar och omförhandlingarbidragen sätts på rätt nivå. Sätts bidragsnivån alltför högt iförhållande till vad som behövs efter den handikappadepersonens förutsättningar, grad av nedsatt arbetsförmågao.s.v., innebär detta att det flexibla lönebidraget användsfel, och kostnaden blir högre än nödvändigt för staten.Detta får till följd att många handikappade i onödanriskerar att bli utan lönebidrag. Det förefaller enligt mångauppgifter vara svårt att omförhandla tidigare lönebidrag påstatlig och nivå till nya lönebidragsnivåer. Enutvärdering av hur de flexibla lönebidragen används och omde nått sina syften bör ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av de flexiblalönebidragen.
mot · GG02A259 · 1993-01-26 00:00:00 — Kompetensförnyelsen av arbetskraften har storbetydelse på en alltmer konkurrensutsatt marknad. Inteminst vid lågkonjunktur har många företag lagt betydanderesurser på förkovring av arbetskraften. Sådana åtgärdertorde öka företagens möjlighet att snabbt komma igång ifull produktion när efterfrågan vänder.Inte minst är behovet stort av åtgärder somunderlättar för företag att hålla kvar personal iorganisationen som man offensivt kan gekunskapsförnyelse i form av fort- och vidareutbildning.Staten kan medverka härtill bl a genom detarbetsmarknadspolitiska utbildningsbidraget. Det omfattarett bidrag på för att täckautbildningskostnader för arbetskraften. Vidare kan bidraglämnas till lönekostnader med tillföretag som istället för att permittera personal sätter inkompetenshöjande utbildning. Stödet kan utgå undernormalt högst 6 månader. Nivån är i praktiken satt så attkostnaderna delas mellan staten och företagen för dessaåtgärder.Systemet fungerar smidigt. Företagen väljer självainriktning och uppläggning av utbildningen, som därmedanpassas till behoven i skilda företag. Systemet fungerar väli sitt syfte att medverka till att företagen som alternativ tillpermittering väljer att hålla kvar medarbetare i företagetunder utbildning för att man därmed skall stå bättre rustadvid konjunkturuppgång. Systemet har dock barafunnits på försök och är begränsat att gälla till och med den30 juni 1993.Utbildningsbidrag kan erhållas för företag i allabranscher. Lönekostnadsbidrag kan emellertid utgå endasttill företag inom tillverkningsindustrin.Stora delar av sysselsättningstillväxten under 80-taletskedde i olika branscher inom tjänstesektorn. Även om detockså där sker viss strukturomvandling kan av allt att dömaen fortsatt positiv utveckling av sektorn förutses ocksåunder 90-talet. Behoven av kompetensförnyelse torde varalika stora där som i industrin.Närings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder börprincipiellt vara neutrala i den meningen att de intefavoriserar eller diskriminerar ett enskilt företag, en vissbransch eller sektor. Mot denna bakgrund framstårnuvarande ensidiga inskränkning av lönebidraget som svåratt motivera. Den bör därför avskaffas. Stödet bör varamöjligt att få del av för företag i alla branscher. Enutvärdering av försöksverksamheten är möjlig att göraunder våren, och därmed bör också en utvidgning till heladen privata sektorn vara möjlig att genomföra från den 1juli 1993. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bestämmelserna omstatsbidrag till lönekostnaden under företagsanpassadutbildning bör avse anställd personal i hela näringslivet ochgenomföras med verkställighet ,2. som sin mening ger regeringen till känna attkostnaderna för vidgningen av stödvillkoren bör täckasinom befintliga resursramar till .
mot · GG02A260 · 1993-01-26 00:00:00 — ProblemetVi hade , enligt SCB, 241 000 öppetarbetslösa som till väsentlig del uppbär ersättning i form avA-kassa, KAS eller liknande till en kostnad av c:a 36 Mdr.Dessa medel utbetalas som regel utan något krav påmotprestation vilket innebär att 10-tals Mdr gårsamhällsnyttan förbi. Kan vi tillåta detta enorma slöserisamtidigt som flertalet av de arbetslösa lider av sinpåtvingade sysslolöshet.Ett förslag till lösningVi vill angripa problemet på ett nytt sätt genom att påståatt arbetslösheten inte bara är ett problem utan lika mycketen möjlighet.En viktig utgångspunkt för resonemanget är att vi i daghar en helt annan kategori av arbetslösa som i stort sett ärett genomsnitt av svenska folket. Det innebär att det finnskreativa människor, ledargestalter, administratörer,arbetsledare och yrkesmän representerande mångayrkesområden.Alla har dessutom en kommuntillhörighet, genom sinbostadsort, varför man har en naturlig organisationspart fördet vi föreslår.Om vi utgår från principen att ingetarbetslöshetsunderstöd skall utbetalas utan motprestationoch att kommunen skall ansvara för genomförandet så harvi lagt grunden till att byta ett problem mot en möjlighet.GenomförandeKommunen, som alltid har tillgång till de störstasamlingslokalerna, kan troligen utan svårighet samla allaarbetslösa i samma lokal. I de större kommunerna kan detsäkert lösas stadsdels- eller kommundelsvis. Där skallkommunen informera om att fr.o.m. xx/yy utbetalas ingenarbetslöshetsersättning utan motprestation. Man skalldärefter diskutera med de arbetslösa vad denna resurs bästskall kunna användas till inom respektive kommun.Kreativiteten kommer att flöda, ledare utkristalliseras ochyrkesmäns kunskaper att kunna tillvaratas. De arbeten sompå detta sätt kan utföras skall vara av det slag som annarsinte skulle bli utfört. Yrkesarbete kan lämpligenutföras i sammarbete med kommunens vanliga leverantörersom mot en mindre ersättning kan leda och övervakaarbetet och leverera material och tillhandahålla nödvändigutrustning. Denna kostnad som då skall bestridas avkommunen utgör en ringa del av värdet av det utfördaarbetet.Kommunen kan lämpligen engagerakommuninnevånarna i förslag till lämpliga arbetsuppgifter.Det skulle även ge en bra möjlighet till en meningsfull socialsamvaro för de arbetslösa.Ersättningen till de arbetslösa, som inte utan bärandeskäl inte ställer upp, bör reduceras till hälften. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa ett nytt system motarbetslöshet som går ut på krav på motprestation från dearbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning, KAS ellerliknande.
mot · GG02A261 · 1993-01-26 00:00:00 — I lagen om arbetslöshetsförsäkring finns en radbestämmelser som reglerar i vilka situationer somexempelvis studier är överhoppningsbar tid.För alla som erhåller utbildningsbidrag är studietidenöverhoppningsbar eller får tillgodoräknas som arbetad tid.Men för den som själv ordnar finansieringen för sina studiervid arbetslöshet gäller, att man måste ha studerat på heltidoch fyllt när studierna avslutas, eller förvärvsarbetatminst 5 månader före studietiden för att få räkna tiden somöverhoppningsbar.Det innebär att man som arbetslös kan råka ut för densituationen att medlems- och arbetsvillkoret är uppfyllt.Men eftersom man inte fick något utbildningsbidrag utantvingades ordna finansieringen själv, står man utan a-kassanär studietiden är över.Det är rimligt att samma regler gäller oavsett om det ärsamhället eller den enskilde som ordnar finansieringen.Kriterierna för att få ersättning måste grundas på villkorsom inte diskriminerar de som själva tagit initiativ till attfinansiera sin utbildning i en arbetslöshetssituation.Reglerna bör därför ändras så att den som uppfyllermedlems- och arbetsvillkoret, blir arbetslös och väljer atthöja sin kompetens genom studier underarbetslöshetsperioden, får räkna heltidsstudier somöverhoppningsbar eller jämställd tid, oavsett på vilket sättfinansieringen sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändrade regler i lagenom arbetslöshetsförsäkring beträffande överhoppningsbartid vid studier.
mot · GG02A263 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändring i förordningen om arbetsmarknadsutbildning Enligt Förordning om arbetsmarknadsutbildning (SFS1987:406) får utbildning som kan finansieras medstudiemedel räknas som arbetsmarknadsutbildning endastom den är riktad mot sysselsättning i arbetslivet ochomfattar högst (40 p). Avsikten bakomförordningen är bl.a. att högre utbildning ska varastudiemedelsfinansierad och inte kunna leda till ojämlikafinansieringsformer, samt att aktivt arbetsmarknadsstöd skavara direkt relaterat till framtida yrkesverksamhet.Dagens arbetsmarknad ställer dock arbetsförmedlareoch arbetslösa inför nya situationer. Statens finansiella lägemöjliggör inte en fullt utbyggd arbetsmarknadsutbildningför alla, och stelbenta regelverk sätter ofta käppar i hjuletför en vettig vidareutbildning. Följden blir ökadpassivisering och felriktade utbildningsinsatser.Vänsterpartiet anser att beviljande av utbildningsbidragför högskoleutbildning ska kunna ske om det är motiveratmed hänsyn till individuella förutsättningar ocharbetsmarknadsbehov. Att endast högskoleutbildning somriktar sig till näringslivet accepteras somarbetsmarknadsutbildning innebär att arbetssökande medinriktning på offentlig sektor missgynnas. Regeln omutbildning som riktar sig till privat sektor bör därför tasbort.Vänsterpartiet anser att det rådande konjunkturlägetmotiverar en förändring av ovan nämnda förordning. Efterskriftligt brev/intyg/bedömning av arbetsförmedlare (somintygar att den sökta högskoleutbildningen är det bästautbildningsalternativet för den arbetslöse) börhögskoleutbildning kunna berättiga till utbildningsbidrag.Högskoleutbildning är dessutom samhällsekonomisktlönsam eftersom den i de flesta fall kostar mindre änjämförbara AMS-kurser. Ytterligare en faktor somkomplicerar dagens situation är att många av de arbetslösahar uppnått en ålder då de inte längre har rätt tillstudiemedel. För dem finns alltså inte möjligheten attfinansiera högskolestudier med studiemedel. Det faktumatt a-kassans regel kräver att den arbetssökande är aktivtarbetssökande gör dessutom att den som trots allt väljer atthögskolestudera förlorar sin a-kassa. För vuxna människormed försörjningsansvar blir detta en omöjlighet.Givetvis bör dock inte denna typ avarbetsmarknadsutbildning ingå i en normalhögskoleutbildning eller kunna utnyttjas för att undkommastudielån m.m. En ändring i förordningen bör endastmöjliggöra kortare studier -- max. eller 40 p. ochpoängkraven för utbildningsbidrag bör likställas med desom gäller för studiemedel. I de fall den studerande inteuppnår meritkraven (innebär de att enheltidsstuderande måste klara av minst 15 av 20 poäng) börutbildningsbidraget kunna utgå eller omvandlas tillstudiemedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att 4 § förordningenom arbetsmarknadsutbildning ändras enligt vad i motionenanförts.
mot · GG02A265 · 1993-01-26 00:00:00 — Rätten till arbetslöshetsersättning för delägare i handelsbolag Den som är delägare i handelsbolag äger enligtnuvarande regler inte rätt till ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen.För en person som är yrkesverksam och ansluten till a-kassa men som vid sidan av sitt förvärvsarbete är delägarei ett handelsbolag betyder det att han /hon inte får någonarbetslöshetsersättning vid arbetslöshet från sitt ordinariearbete. Detta oberoende av om handelsbolaget ger någoninkomst eller ej.Om man som hobby t ex är intresserad av hästsport ochtillsammans med några likasinnade bildar ett handelsbolagför att kunna ha några hästar förlorar man rätten tillarbetslöshetsersättning.Detta är enligt min mening orimligt. En helt annan sakär det naturligtvis om verksamheten i handelsbolaget gördet möjligt för en delägare att ta ut en egeninkomst. Men iså fall bör det vara storleken på den som avgör rätten tillarbetslöshetsersättning.Även i de fall ett handelsbolag, som normalt är, drivesför annat än hobbyverksamhet, måste denna regel varautvecklingshämmande.För den som vid sidan av sitt ordinarie förvärvsarbete villstarta ett eget företag i form av ett handelsbolag, meninledningsvis vill göra det försiktigt och i liten skala, utgörrisken för att förlora rätten till arbetslöshetsersättning ettonödigt hinder. Särskilt för den som inför en förväntadarbetslöshet vill ta ett eget initiativ.Nuvarande bestämmelse om att den som är delägare ihandelsbolag inte har rätt till arbetslöshetsersättning ens idet fall bolaget drivs i rent hobbysyfte bör därför ändraseller tas bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till arbetslöshetsersättningför delägare i handelsbolag.
mot · GG02A266 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetslöshetsförsäkringen administreras av ett stortantal arbetslöshetskassor knutna till fackligaorganisationer, vanligtvis fackförbund.Denna historiskt betingade ordning har lett till att skildaadministrativa datasystem byggts upp i regel kopplade tillrespektive fackliga organisations administration.Det finns ingen effektiv samordning mellan de olikakassornas system och därigenom skapas onödiga kostnader.Man går miste om samordningsvinster t.ex. mellanförbunden och gentemot den allmänna försäkringskassanoch , som är tillsynsmyndighet.Stora ekonomiska vinster kan uppnås om man skapar ettenhetligt system.Frågan om en allmän arbetslöshetsförsäkring har utrettsflera gånger och är nu åter aktuell. Det är angeläget att tamed administrativa aspekter av det slag som här berörts vidbedömning av vilken lösning som skall väljas för en allmänarbetslöshetsförsäkring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett enhetligtdatasystem för administrationen avarbetslöshetsförsäkringen.
mot · GG02A272 · 1993-01-26 00:00:00 — De ekonomiska förmånerna vid arbetsmarknadsutbildning Enligt förordning (1987:406) omarbetsmarknadsutbildning, 29 §, samordnas dagpenningenvid arbetsmarknadsutbildning med olika former avinkomster.I princip anser vi att detta är riktigt. Minskningen avdagpenningens storlek sker dock inte om det handlar omhandikappersättning, vårdbidrag, barnpension,omställningspension eller särskild efterlevandepension. Vianser också detta riktigt.Problemet vi vill belysa är att om en människa uppbäränkepension enligt de gamla reglerna om änkepensionerkan det innebära följande. En kvinna med änkepension blirarbetslös och får rätt till ersättning från A-kassa.Ekonomiskt försörjningen. Därefter beviljas enutbildning av länsarbetsnämnden. Dagpenningensamordnas och minskar änkepensionen med vilketleder fram till att motivet för en utbildning minskar imotsvarande grad, eftersom det blir svårt att klaraförsörjningen med mindre i månaden.Vi menar att samordningsreglerna borde ses över ochgöras mer flexibla så att inte drabbar kvinnor som redanblivit drabbade av att ha blivit änkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avsamordningsreglerna för dagpenning vidarbetsmarknadsutbildning.