mot · GG02Fi211 · 1993-01-26 00:00:00 — De skatter som fördyrar byggandet mestär moms och arbetsgivaravgifter. Dessa skatter måstesålunda sänkas när bostadssubventionerna minskar.Fastighetsskatten måste utredas i avsikt att sänkas. Från endel håll förs det fram krav på att finansiera framtidensboende med fastighetsskatten. En höjning avfastighetsskatten skulle negativt påverka fastighetsvärdet.De dåliga pantvärden som ofta är fallet skulle bli ännusämre vilket skulle innebära större kreditrisker som i sin turskulle innebära högre räntesatser hos kreditgivare.Tidpunkten för höjning av fastighetsskatt kan inte varasämre vald än nu när vi står inför mycket stora problem påfastighetsmarknaden. Ny demokrati avfärdar bestämt allttal om att finansiera nyproduktion med uttag avfastighetsskatt.Ett stort problem är de orimligt stora skillnader ifastighetsskatt mellan olika orter. Därför bör man införa etttak på för taxeringsvärdet av mark försmåhus. Se partimotion.Flyttskatten är skadlig därför att den bidrar tillinlåsningseffekter i boendet. Denna bör därför avskaffassnarast. Detta är viktigt för att få en större rörlighet ochdärmed ett bättre resursutnyttjande. För att möta denökade efterfrågan på bostäder som blir fallet närkonjunkturen vänder är det viktigt att redan nu ta bortflyttskatten och verka för minskade inlåsningseffekter förövrigt. Se partimotion.Skattereglerna för tillbyggnad av flerfamiljshus börändras så att man får samma skatteregler för den tillbyggdadelen som för nyproduktion. Se partimotion.Bosparande är viktigt ur flera aspekter. Dels är detviktigt med en så stor andel eget kapital som möjligt för attfå lägre kapitalkostnader och dels för att minskaräntekänsligheten. Se partimotion.Vi måste också se till att verka för en friare konkurrensbåde vad gäller byggande och på byggmaterial. Det vore iallra högsta grad önskvärt att byggkonsulterna blir merafristående från byggbolagen så att man fick riktigareupphandlingar ur konkurrenssynpunkt.EES-avtal och inträde i EG är viktigt föratt få en bättre konkurrenssituation och därmed lägrepriser. Regelverket som styr byggandet ses för närvarandeöver och det är oerhört viktigt att i ökad utsträckning gåöver till funktionskrav. Detta kommer att bidra tillnytänkande och därmed ökad konkurrens och därmedkostnadspress.Privatiseringen av de kommunala bostadsbolagen gårtrögt i rådande konjunktur. Regeringen bör planera nu föratt få fart på privatiseringen när konjunkturen vänder.Människor skall erbjudas att köpa sina bostäder. En annantänkbar modell är att boende erbjuds att köpa aktier ibostadsbolag som äger fastigheten där de bor. Kommunernabör inte äga bostäder och heller inte göra storaborgensåtaganden. Detta har ställt till med stora problem imånga kommuner där skattebetalarna får betala dyrt.Reglerna för hyressättning måste ändras. Det är interimligt att man ofta betalar minst för de mest attraktivalägenheterna. Undersökningar visar att man på de flestahåll skulle få lägre hyror om marknaden fick bestämma.Sedan undersökningen gjordes har priserna sjunkitytterligare på bostadsrätter vilket också borde betyda attdet potentiella hyresuttaget borde ha minskat. Vore det intesådan planekonomi i boendet så skulle man tvingas sänkahyrorna i stället för att låta 40.000 lägenheter stå tommasåsom är fallet . Bostadspolitiken är såtillrörd och innehåller så mycket planekonomi att det precissom i före detta blir svårt med en omställning.Ett stort problem i sammanhanget är de mycket storafelinvesteringar som gjorts med kommunaltborgensåtagande. Man kan inte heller blunda förproblemen i främst och . På dessa ortermåste det finnas övergångsregler under mycket lång tid.Detta får dock inte hindra oss från att lägga ombostadspolitiken.8.4 KreditgarantierBildandet av ett nytt försäkringsbolag för utgivande avexportgarantier och fullgörandegarantier.Innan finanskrisen bröt ut, fanns det ett tiotalförsäkringsbolag som tillhandahöll exportgarantier,fullgörandegarantier och lånegarantier. På grund av attlandets kreditförsäkringsbolag precis som bankernadrabbades av enorma kreditförluster för lånegarantier,upphörde man med alla dessa produkter. En delförsäkringsbolag drabbades så hårt att de gick i konkurs,andra aktörer som och som tillhörde destörre koncernerna drabbades av förluster på 3,5 Mdrrespektive 1,2 Mdr, men bolagen hade mera kapital så deexisterar alltfort.Denna utveckling är mycket olycklig då exportgarantieroch fullgörandegarantier, som inte förorsakade dagensproblem, ändå upphört som produkter. Det är å andra sidanförståeligt då försäkringsbolagen fått hela sinaåterförsäkringskapaciteter för garantier indragna.Återförsäkringen har oftast varit så utformad att denomfattat alla tre garantiformerna . Att existerandeaktörer skulle försöka närma sig återförsäljningsmarknadenför att få kapacitet till endast två garantiformer är ännu förtidigt för de flesta bolagen, då de fortfarande finns mångameningsskiljaktigheter om man verkligen är skyldig attbetala på föregående återförsäkringsprogram.Detta drabbar svenska företag som vill exportera ochbyggmarknaden. Det slår extra hårt mot de mindre bolageneftersom de alltid har svårare att gå utomlands för attinköpa dessa tjänster.Sveriges välfärd har i stor grad byggts upp genom att viunder varit framgångsrika med att exportera våraprodukter. Eftersom är en relativt liten marknad,står de flesta framgångsrika företagen relativt fort införvalet att börja exportera eller så når företaget sittmättnadsstadium. har alla företag somexporterar från stor hjälp av att kronandeprecierats. Det är också ett fördelaktigt läge för företagatt utöka eller att gå in på nya marknader.Sverige har för tillfället unika möjligheter att bryta sig inpå den baltiska marknaden, eftersom länderna liggergeografiskt nära och vårt anseende däröver är mycket gott.De baltiska länderna kommer att kunna utgöraen viktig marknad för många svenska företag, precis somvåra nordiska grannländer.Små företag kommer inte utan stöd våga stå denekonomiska osäkerhet som det innebär att ta steget in pådessa marknader. Inte heller kan man rimligen begära attdet skall vara nödvändigt att mindre företag lär sig alla nyamarknaders egenarter. var inbrytningen på nyamarknader lättare, för att konkurrensen var mindre effektivoch riskerna mera överskådliga.Världsmarknaden har blivit mer och mer sofistikeradoch konkurrensen ökat. Många av våra viktigastehandelspartner har en bättre fungerandekreditmarknad, och exportkrediter finns påhemmamarknaden. Detta underläge som uppstått försvenska företag kommer att få en menlig inverkan på landetom inga nya aktörer kan bildas som tillhandahåller dessaprodukter.Fullgörandegarantier är mycket viktiga i första hand försmå bolags möjligheter att inför större byggherrar kunna bliunderentreprenörer. , när marknaden är mycket litenoch krediterna hos bankerna för denna typ av affärer är mereller mindre stängda, borde regeringen engagera sig för attskapa bättre förutsättningar för de bolag som fortfarandeexisterar.Vi föreslår att anslår 3 Mdr från de medel sominbetalas till löntagarfonderna för kapitalisering av ettkreditförsäkringsbolag. Vi vill vidare att detta bolag inteskall sammankopplas med ()som är ett statligt ägt bolag, utan vi vill skapa en helt nyaktör. Detta skapar inbördes konkurrens dem emellan ochtar bort den monopolsituation som råder. Vi vill attdet nya bolaget skall ägas i proportion till inbetalningar avvinstdelningsskatt. Vi eftersträvar ett nytänkande i dettabolag. Dess ledning skall inte bestå av politiker ellerutpräglade tjänstemän, utan vi vill använda oss av tillgängligkunskap och expertis.8.5 Villkor för bankstödNy demokrati har i en motion med anledning avregeringens proposition 92/93:135 om åtgärder för att stärkadet finansiella systemet med kraft i åtta att-satser pekat pånödvändigheten av att regeringen och dessbankstödsnämnd från början får bankerna att förstå att detär regeringen som ställer villkoren för garantierna.Bankerna får inte glömma att det bl a är derasledningsgrupper, styrelser och revisorer, som genomsläpphänthet och inkompetens bidragit till dagensfinansiella krissituation, vilken äventyrar den välfärd sombyggts upp . Det skulle inte förvåna omäven brottsliga förfaranden föreligger från bankernas sida.Regeringen måste av instrueras att utredaskuldfrågan. En förutsättning för en sådan utredning är attbanksekretessen åtminstone tillfälligt upphäves förutredarna.Den svenska banksektorn i sin helhet har flyttats frånden närande till den tärande sektorn. har de storabankerna erhållit 56 mdr kronor i garantier och direktkapitaltillskott från skattebetalarna. Vi är minst sagt oroligaför utgången av de diskussioner som pågår, bl.abeträffande garantiavtal med S-E-Banken. Naturligtviskommer banker som ännu inte fått stöd börja knorra, ominte annat så av konkurrensskäl.Mot denna bakgrund måste regeringen på ett hårt menkorrekt sätt villkora sina garantiavtal gentemot bankerna.Det skulle ur allmänhetens synpunkt vara oacceptabelt ombankerna med ökade fastighetspriser stod sombankkrisens vinnare. Det är illavarslande nog attbankaktierna rakat i höjden då mani förväg diskonterat de statliga garantiernas välgörandeinverkan.Regeringen och måste rikta hårdakrav på effektiviseringen i bankerna. De får inte köpabankernas huvudargument att de är för stora för att gåomkull. Därför vågar ingen komma åt dem. Tvinga desubventionerade bankerna att sälja all kringverksamhetsåsom fondkommissionärer, finansbolag ochfastighetsbestånd. Tvinga dem att sälja bankpalatsen. Detfinns inga köpare, blir motargumentet. Vi tror att det finnsmånga utländska köpare som skulle anse att det var ganskasäkert att ha en statsgaranterad svensk bank som hyresgäst.Dessutom kan svenska staten köpa byggnaderna, kanske tilloch med för bokfört värde.Diskussioner har förekommit som går ut på att värderaom fastighetsbestånden för att få uppkapitaltäckningsgraden till internationellt erkända 8%.Dessa bokföringstricks går naturligtvis varken hem hos deinternationella värderingsinstituten eller de globalamarknaderna där bankerna lånar pengar.Garantierna måste kosta bankerna deras oberoende. Dehar genom sitt agerande förlorat allmänhetens, aktiägarnasoch statens förtroende. Ny demokrati föreslår att varjenödlidande bank som anhåller om garantier och/ellerkapitaltillskott måste acceptera att staten genom en riktadnyemission tar ett direkt ägaransvar. Bankerna skulle skydetta som pesten, och vi skulle få se rationaliseringar utanlike. Argumenten mot detta kommer att bli många, tiotalsmiljarder står ju på spel. När konjunkturen vänder,fastighetspriserna pressas uppåt och bankerna åter igenkommer i en vinstsituation kan staten erbjuda sina aktier iförsta hand till övriga aktieägare.Ny demokratis förslag betyder att staten får envinstpotential, och inte bara tar en risk. Naturligtvis skastaten sälja sina aktier så fort det är möjligt. Vi förespråkarinte statligt ägande av någon industri, men vår nuvarandesituation kräver starka grepp.Räntemarginalen ligger förödande högt i delvisberoende på dålig konkurrens. Den måste bringas ned avstatssubventionerade låneinstitut från nuvarande tillsundare 3--. Utländska banker skall givetvis uppmuntrasatt etablera sig i så att vi får en frisk sektormed fri konkurrens.8.6 MediautbildningDet är nu viktigare än någonsin att informeramedborgarna om de ekonomiska lagarna och derassamband för att skapa förutsättningar och förståelse för deåtgärder, som måste vidtas. Vi föreslår därför, att man i våraförträffliga TV- och radiomedia -- i utbildningsradionsregi -- genomför en förenklad utbildning i nationalekonomi,pedagogiskt upplagd och relaterad till en vanlighushållsbudget.Det råder även en stor politisk enighet om Sverigesanslutning till EG i de politiska partierna. Det är bra, mendet behövs mycket mer och bättre information, för att geallmänheten en möjlighet att själv värdera de för- ochnackdelar som är förknippade med en anslutning till EG.Man måste dock inse att det är ett svårtinformationsproblem som man nog inte kan lösa utan enambitiös informationsserie i TV och radio. Se vidare separatmotion.Vi är medvetna om att inte kan beordra vårastatligt kontrollerade media, men tror oss veta att denoggrant följer arbete och tar intryck. Det voreju underligt om staten skulle tvingas att köpa mediatid avnågot privat för att informera allmänheten.9. InfrastrukturGenom att prioritera infrastrukturen förbättrar vi vårinternationella konkurrenskraft som vi lättar påden höga arbetslösheten. Ny demokrati välkomnarregeringens satsningar men vill gå längre på järnvägssidan.För upprustning av järnvägsnätet föreslår vi årligainvesteringar om 5,8 miljarder under en tio-årsperiod.Färdigställandet av motorvägstriangeln mellan våra trestörsta städer bör prioriteras bland vägsatsningarna. Miljönbör skyddas genom teknikutveckling och projektering somskyddar kulturminnen och vildmark.Effektiv infrastruktur är en nödvändig förutsättning förökad produktivitet och god internationell konkurrenskraft.Transportsystemen måste kontinuerligt anpassas till nyabehov, och länder som inte underhåller infrastrukturen ochtekniken halkar efter. Siffrorna visar att de som spenderarmest på infrastruktur har snabbast BNP-tillväxt, ochSverige ligger efter andra västeuropeiska länder i bådakategorierna. Marshall-planen fokuserade på uppbyggnadav transportsystem och historien bekräftar detta.Sverige, på grund av geografiskt läge och utformning,blir speciellt utsatt av en infrastruktur. Dentotala handeln av de länder som gränsar till äräven större än handeln kring , men för attvi ska kunna utnyttja detta så krävs naturligtvis effektivatransporter. och övriga utgör enenorm potentiell marknad, men för att det ska gynna bådeoss och dem krävs bra förbindelser.Ny demokrati prioriterar uppbyggnaden av etttoppmodernt järnvägssystem. är det endatransportmedlet som radikalt kan öka reshastigheten iframtiden. Bilar och flygplan kan endast göras obetydligtsnabbare, medan nu tillgängliga snabbtåg med utbyggträlssystem blir de klart snabbaste färdmedlen för resandemellan 10 och , och blir konkurrenskraftigt upp till100 mil. Härtill kommer hög turtäthet och mycket högkomfort. är också det mest miljövänligaalternativet.Dagens järnvägsnät formades . behövsen kraftig förnyelse så att systemet kan motsvara 2000-taletsbehov. Stora investeringar görs i med tanke pågodstrafiken, t.ex tunneln under Engelska kanalen ochtunnlarna genom . Med fasta förbindelser överÖresund och Fehmarn Bält kommer ett snabbgodståg nånorra från och nästanhela kan täckas över . Det gäller att se tillatt vi då har snabbgodståg.Vi har sålunda lagt en omfattande motion om enkraftfull ökning av anslagen till järnvägen. Över de nästa tioåren behöver bannätet för kombinerad person- ochgodstrafik byggas ut och en ny tågplan etableras. Viförespråkar ny- och tillbyggnad till höghastighetsstandardav vissa bansträckor och en kraftig upprustning av ett flertalbansträckor för blandad trafik. Genom att utnyttjakonjunkturläget bör man kunna sänka enbartupphandlingskostnaden gentemot kalkylerna somgjordes 1988. Från statsfinansiell synpunkt blirnettokostnaden låg eftersom bl.a byggsektorn nu kraftigtmåste bantas. Ny demokratis förslag kostar 5,8 miljarderper år . Detta är en investering i vårframtid som ger samhällsekonomisk avkastning genomminskad arbetslöshet, höjd teknikutveckling och etteffektivare näringsliv med ökade exporter.Ny demokrati vill även prioritera motorvägsbyggandet.Vi måste bygga och färdigställa triangeln mellan våra trestörsta städer och komplettera motorvägen från Ljungskiletill . Vi behöver förbättrade kommunikationer medsydöstra med tanke på den gigantiska marknadenpå andra sidan Östersjön.Miljön påverkas i största grad av infrastrukturens form.Ur ett betänkande från näringsutskottet framgår att detkrävs en ändring i tekniken för att radikalt minskautsläppen från bilarna. Vi instämmer, och har därför skriviten motion som kommer att påskynda utvecklingen avnollemissionsfordon. Vi måste satsa på miljön, även istorstäderna, om vi ska ta vårt ansvar inför kommandegenerationer.10. Utbildning och kultur 10.1 UtbildningVi noterar med glädje regeringens konstaterande attutbildning och forskning utgör ett lands intellektuellainfrastruktur, utan vilken inget välstånd är möjligt.Glädjande är därför också de fortsatta satsningarna på höjdkvalitet -- efter decenniers försummelser. Vi ifrågasätteråterigen varför skattemedel på skallbekosta hemspråksundervisningen. Den bör iställetbedrivas ideellt av intresseorganisationerna för respektivespråkgrupp. Den undervisning som bedrivs i svenska förinvandrare, i vardagslag kallad SFI, är enligt bl aRiksdagens revisorer och mycketbristfällig. Vi avvisar därför regeringens anslag inom ramenför den s k flyktingschablonen på 600 miljoner medhänvisning till att vi vill ha en total revidering av den härundervisningen, innan mer pengar betalas ut.De aviserade extra satsningarna för att skapa nyamöjligheter och ett nytt intresse för utbildning inom dennaturvetenskapliga och tekniska sektorn välkomnar viockså särskilt. Eftersom vi delar regeringens uppfattningom utbildningens strategiska roll för att skapa långsiktigaförutsättningar för ekonomisk tillväxt och förnyelseinstämmer vi i budgetförslaget i dess huvuddrag.Ett område som vi emellertid ånyo vill sätta i fokus gällerhemspråksundervisningen och de kostnader den medför. Vifinner det anmärkningsvärt att så stora kostnaderaccepteras inom ett område där så mycket ineffektivitet ochavsaknad av resultat återfinns. Särskilt anmärkningsvärtanser vi detta vara när inga belägg heller kan presteras somvisar att de angivna syftena med hemspråksundervisninguppnås. Enbart fromma förhoppningar får enligt vårbestämda uppfattning inte kosta över 700 miljoner avmedborgarnas pengar.Vi ifrågasätter således varför svenska skattepengar skallbekosta hemspråksundervisningen. Den får enligt Nydemokratis mening bedrivas ideellt avintresseorganisationerna för respektive språkgrupp. Därföravvisar vi regeringens anslag till hemspråksundervisningoch sparar därigenom ca . Vi anser attgoda kunskaper i svenska språket är avgörande förinvandrares anpassning i det svenska samhället. Denundervisning som bedrivs, i vardagslag kallad sfi, är enligtbl a revisorer och mycketbristfällig (1992/93:RR2 resp F 1992:33). Vi avvisar därförregeringens anslag inom ramen för den s kflyktingschablonen på 600 miljoner med hänvisning till attvi vill ha en total revidering av den här undervisningen,innan mer pengar betalas ut.Vi föreslår också att regeringen, med anledning avBetygsberedningens fullständiga misslyckande, tillsätter enexpertgrupp med uppgift att komma med förslag tillanvändbart betygssystem.Vidare anser vi att läroplaner och kursplaner skall finnaspå nationell nivå -- däremot inte timplaner. I anslutning tilldetta förslag förordar vi också att skolan åläggs att tillse atteleverna motionerar genom skolans försorg. Viföreslår också att får i uppdrag att spridainformation och kunskap om småbarnsskolor som ett bättreoch avsevärt billigare alternativ till ''dagis''.10.2 KulturenNy demokrati anser att kulturbudgeten börförstärkas och att attityden till kultur förändras i riktningmot det synsätt som finns på många håll i det nya ,där kulturen betraktas som en investering och entillväxtfaktor, både i livskvalitet och i statskassan. Men medhänsyn till landets ekonomiska situation föreslår vi ingahöjda anslag för det kommande budgetåret.Vi föreslår att regeringen nu ska ta fasta på de undertidigare år framförda motionerna i omkulturfonder, avdragsrätt i inkomsttaxeringen försponsoring och direkta bidrag till kulturen. Vi menar att detpå sikt ökar kulturintresset och kanske också minskarbehovet av statliga insatser.Vi har på vissa punkter annan uppfattning änkulturministern hur prioriteringarna inom budgetåretskulturanslag ska ske. Vi anser att inga nysatsningar får skepå bekostnad av kulturens basverksamheter. Vi föreslårdärför att större satsningar ska göras på vård, konserveringoch bearbetning av samlingarna vid några avcentralmuseerna samt dokumentation av 1900-talets liv ocharbete. Väsentliga delar av vårt kulturarv är i annat fall påväg att förloras.Vi föreslår också att de medel som olika departementanslår till verksamhet för barn och ungdom ska samordnasi akt och mening att anslagna medel ska användas optimalt.Kulturturismen är en underutvecklad näring. Detbehövs initiativ för att få igång ett verkningsfullt samarbetemellan turistnäringen och kulturmiljövården, initiativ somborde tas av ochNäringsdepartementet. En utbyggd kulturturism skulle gemånga nya arbetstillfällen och tillväxt inom känsligaregioner. Många småföretag skulle också se dagens ljus. Vihar uppmärksammat ett projekt i med planer attskapa ett med kunskapsuppbyggnad förturismen som kan komma utvecklingen i hela landet tillgodo.Inom länsmuseerna finns färdigprojekterade byggobjektsom kan sättas igång om det finns anledning att fördelatidigareläggningsmedel inom byggnadsverksamheten.Ny demokrati säger också beträffande den aviseradeparlamentariska översynen av kulturpolitiken att den börleda till att avvecklas om inte särskilda skältalar däremot. Då frigörs medel som kan gå till kulturellaändamål istället för byråkrati.11. Miljö och jordbrukSverige importerar 85--av luft- ochvattenföroreningarna. Miljöproblemen är globala och i denandan skall miljöarbetet bedrivas. För del handlardet framförallt om att bistå och Östeuropa.Jordbrukarna måste ges möjligheter att konkurrera på likavillkor med jordbrukarna inom EG.11.1 MiljöpolitikGod arbetsmiljö, ren luft, friska vatten och engrönskande natur är självklara önskemål för oss alla. Engod miljö är även ett absolut överlevnadsvillkor. I vårsträvan mot en långsiktig, hållbar utveckling kommermiljöaspekten därför att spela en ökande roll i framtidapolitiska beslut, såväl lokalt i som regionalt ochinternationellt.Givetvis måste kraven vara realistiska och förenas medden ekonomiska verkligheten. Vi måste skapa de resursersom är en absolut förutsättning för att ha råd att förbättramiljön. Det är således inget motsatsförhållande iekonomisk tillväxt och miljöhänsyn, snarare tvärtom.Här, liksom i all annan verksamhet, gäller det attanvända våra resurser där de gör mest nytta. Vi måste lyftablicken och se insatserna i ett större perspektiv och därmedundvika att stirra oss blinda på vår egen förträfflighet. Dethandlar alltför ofta om hur mycket som spenderas i ställetför vad som uppnås.Ny demokrati är principiellt positiv till hårda miljökravmen de styrinstrument som används måste alltid ha enekonomisk relevans och vara förankrade i medborgarnasrättsuppfattning. Det är också av vikt att åtgärderna ärkonkurrensneutrala för industrin så att inte baraexporterar miljöproblemen genom att jaga svenska företagutomlands.11.2 JordbruketSvenskt jordbruk har länge levat i hårt regleradverklighet. Bönderna har anpassat sin produktion tillregelverket, vilket har lett till produktion som inte alltidvarit till landets bästa. Principiellt vill Ny demokrati iställetgöra bönderna självförsörjande, fria och bidragsoberoende.De förhållanden som gäller för andra små och medelstoraföretag bör således även gälla för jordbruket.Marknadsanpassning av volym och sortiment samt frikonkurrens på lika villkor är naturliga krav. 1990 årslivsmedelspolitiska beslut var ett steg i denna riktning.Efter medlemsansökan till EG har docksituationen ändrats. Vi anser att det nu är nödvändigt att,så snabbt det är praktiskt och ekonomiskt möjligt, anpassaoss till den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) i EG.Det blir således nödvändigt att göra avsteg från tidigarebeslut och fortsätta systemet med fasta inlösenpriser samtinföra inkomststöd med bl a trädeskrav. Det blir ocksånödvändigt att bibehålla exportstöd i överensstämmelsemed CAP.Regeringen bör redovisa en långsiktig strategi förjordbrukets framtid i . Ständiga omkastningarförsvårar böndernas och livsmedelsindustrins planering.Jordbrukets miljövårdande roll är obestridlig.