mot · GG02So500 · 1993-01-26 00:00:00 — Utvärdering av Stockholms- och Helsingborgsmodellerna för öppen sjukvård m.m. SammanfattningI motionen föreslås att effekterna av det i Stockholminförda köp-sälj-systemet med det så kallade DRG-prissystemet utvärderas innan det införs i ytterligarelandsting i . I motionen föreslås också att manutvärderar försöksverksamheten i där manbedriver öppen sjukvård och äldreomsorg i regi.I de föreslagna utvärderingarna bör de båda modellernastuderas såväl ur ekonomisk som ur sjukvårdskvalitativsynpunkt. Det är också nödvändigt att undersöka hurpatienter och sjukvårdspersonal uppfattar de bådamodellerna. Slutligen bör man analysera hurkvalitetssäkringen fungerar i de båda systemen.Stockholmsmodellen är fortfarande enplanhushållningsmodell vilket tydligt framgår avutredningen där det framhålls att ett oregleratmarknadssystem för vården är utesluten och att en ökadbetoning av politikernas uppgift som konsumentföreträdareoch beställarroll är nödvändig. Helsingborgsmodellen utgördäremot ett försök att enligt regeringsförklaringensintentioner ersätta den monopolistiska landstingsstyrdasjukvården med kommunalt kontrollerad sjukvård därkonsumentinflytandet ökar och marknadskrafter ochprivata initiativ tillåtes och uppmuntras.BakgrundVid införde man för allaStockholmssjukhus köp-sälj-systemet och DRG-systemet(diagnosrelaterade grupper). DRG-systemet innebär attlandstingsadministratörer poängsätter alla diagnoser.Sedangäller det för sjukhusen att samla ihop så många poäng sommöjligt. I är sjukvårdspersonalen mycket välmedveten om att minst ett sjukhus är nedläggningshotat.Att alla sjukhus behövs för medborgarna är här heltovidkommande eftersom inte harråd att driva alla sjukhusen. Med marknadsekonomi enligtregeringsförklaringens principer hade man haft råd attbehålla de sjukhus som behövs men av någon anledning hardet ansetts viktigare att behålla landstingsmonopolet än attanvända marknadsmässiga principer för att få en god ochekonomisk sjukvård.DRG-systemet får absurda och ibland kontraproduktivakonsekvenser på grund av att det är hårt schabloniserat ochbaserat på det felaktiga antagandet att kostnaderna förbehandling av patienter i sluten vård skall baseras pådiagnosen oberoende av behandlingsåtgärder, vårdtyngdoch inom vilken specialitet vården ges. Och DRG-systemetinnebär fortfarande planhushållning. Det är endast de somarbetar direkt med patienterna som är drabbade avkonkurrens och avskedshot. Den monopolistiska,planekonomiskt styrda och ineffektiva maktapparaten ärhelt befriad från konkurrens och hot.Under de senaste åren har en betydande del av denslutna vården på sjukhusen kunnat ersättas meddagsjukvård och hemsjukvård. Som en följd av detta harman kunnat minska antalet vårdplatser inom den slutnasjukhusvården. kvarstår det faktum att depatienter som måste vårdas inom sluten sjukhusvård är desom är svårast sjuka och mest resurskrävande urbehandlingssynpunkt. Dessa patienter kräver givetvis enlängre vårdtid än andra lättare sjuka patienter. DRG-systemet tar emellertid inte hänsyn till dessa fakta. Efter ettbestämt antal dagar på sjukhuset blir patienten direktolönsam. Genom att lägga in relativt friska patienter förkorta och enkla behandlingar kan klinikerna dock få ettantal vinstgivande patienter som kan finansiera vården fördem som verkligen behöver den. Men detta var väl ändåinte meningen med systemet?Det är viktigt att konstatera att DRG-systemet på grundav omfattande begränsningar och regleringar inte innebärnågon marknadsekonomi. Det finns takpriser ochrabattvång vid hög produktion vilket innebär attmotivationen blir låg då det gäller att ökasjukvårdsproduktionen utöver den maximalt angivna nivån.Slutligen vill jag framhålla att läkarna på sjukhusen måsteanvända mellan av sin arbetstid medDRG-systemet, ett arbete som är helt improduktivt sett urpatienternas synpunkt.Effektivitetsproblemen inom sjukvården beror främstpå ett systemfel som inte kan lösas utan en genomgripandestrukturförändring. Politikernas dubbla roller somkonsumentansvarig och producentansvarig har skapat ensituation där producentperspektivet har kommit attdominera. Det viktiga är att stärka konsumentinflytandetoch bryta upp de låsta kostnadsramarna för olikaverksamheter. Den av landstingen kontrollerade ochmonopoliserade sjukvårdsproduktionen måste öppnas ochutsättas för konkurrenspress. Sjukvården måste görasproducentoberoende vilket innebär att pengarna skall följapatienten.Enligt regeringsförklaringen skall plats givas för privatainitiativ. Mot bakgrund av detta är det av stort intresse attstudera den så kallade Helsingborgsmodellen där enförsöksverksamhet pågår med kommunalthuvudmannaskap för primärvården och äldreomsorgen.Med kundernas behov i centrum skall den så kalladesubsidiaritetsprincipen tillämpas vilket innebär att ingabeslut skall fattas högre upp i organisationen än vad som ärabsolut nödvändigt.Styrformerna i Helsingborgsmodellen anpassas till enbeställar/utförarorganisation där myndighetsutövning skiljsfrån service. Sättet att styra, finansiera och följa uppverksamheterna är oberoende av om produktionen är ioffentlig eller i privat regi. Prestation och konkurrensstimuleras. Dessa styrformer tillvaratager kommunensintresse av att produktionen av basservice överensstämmermed kommunens prioriteringar och att produktionenöverensstämmer med kundernas förväntningar på kvalitetoch kvantitet.I organiseras äldreomsorgen inklusivesjukhemsverksamhet, hemsjukvård och arbetsterapi i ettantal vårdbolag som drivs antingen i regi eller iprivat regi. Helsingborgarna kan fritt välja producent avden vård och omsorg som man har rätt till. Utvecklingen avvårdbolagen bygger konsekvent på principen omdecentralisering och självständighet. har inte något operativt ansvar utan fungerarenbart som pådrivare i utvecklingsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Stockholmsmodellen medköp-sälj-systemet och DRG-systemet bör utvärderas innandet införs på ytterligare sjukhus i andra landsting,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försöksmodellen iHelsingborg med kommunalt huvudmannaskap förprimärvården och äldreomsorgen bör utvärderas för attsedan eventuellt införas också i andra kommuner.