mot · GG02Fi212 · 1993-01-26 00:00:00 — Riktlinjer för finans- och budgetpolitiken, m.m. SammanfattningDen bärande tanken i denna motion är att pengar skalltas från individer och företag som inte använder dem tillkonsumtion eller investering och ge dem till dem som gördet. På så sätt är det möjligt att minska både arbetslöshetenoch budgetunderskottet.Vi föreslår höjd skatt för dem som tjänar mer än 200 000kronor och som har hög sparbenägenhet. Viföreslår sänkt matmoms och avvisar de av regeringensförslag som ger arbetslösa, lågavlönade, sjuka ochlåginkomstpensionärer -- dvs. grupper med högkonsumtionsbenägenhet -- sämre privatekonomi. Viföreslår höjda arbetsgivaravgifter och energiskatter ochanvänder pengarna till lån dels till riktade investeringar därde ger många arbeten och god miljöprofil och tillutbildning, dels till kommuner som inte kan finansieranuvarande sysselsättning.Våra förslags effekter på statsbudgeten jämfört medpropositionen /94 framgår av denna tabell(miljarder kronor, avrundat till hela hundratals miljoner).Höjd skatt för högink.tagare+ 7,5Avdragstak för ränteutg.+ 1,3Stämpelskatt+ 0,9Höjda arbetsgivaravgifter+ 9,6Energisskatter+ 2,5Matmomssänkning m.m.-- 3,3Skatter totalt netto+ 18,5Inkomstöverföringar till hushåll netto+ 9,7Bistånd, flyktingar m.m.+ 2,2Investeringar+ 7,8Utbildning, arbetsmarknadspolitik m.m.+ 7,1Besparing statlig konsumtion netto (Kommunakut belastarbudgeten 94/95)-- 8,3Utgiftsökningar totalt netto-- 18,5Bruttoeffekt statsbudgeten0Beräknade förstärkningar i statsbudgeten p.g.a. minskadarbetslöshet 3--7Starkare budget netto3--7 mdkr.Vårt budgetförslag syftar till att minska arbetslöshetenoch budgetunderskottet också på . Det krävs dåen omställning av ekonomin som möjliggör för attstå utanför EU, att ekonomin är ekologiskt hållbar ochsamhällsekonomiskt effektiv. Både miljöskulden och detfinansiella sparandeunderskottet i offentlig sektor måstereduceras och opereras bort. Detta krävergrundläggande förändringar i närings- och skattepolitikmed sikte på att göra miljövänlig produktion ochkonsumtion relativt sett mer ekonomiskt attraktiv. Detkräver också förbättrad effektivitet i offentlig sektor samtatt de offentliga inkomstöverföringarna blirfördelningspolitiskt mer träffsäkra. Vi föreslår minskadetransfereringar och höjda skatter fram påsammantaget 55 miljarder kronor.En starkare fördelningspolitik är inte bara nödvändig avmoraliska skäl, den är också nödvändig för att det skall blimöjligt att genomföra de besparingar som långsiktigt ärnödvändiga. Majoriteten av svenska folket kommernämligen aldrig att acceptera att dra åt sina egnasvångremmar om börsklippare och direktörer medfallskärmsavtal går fria.2. En alternativ finansplan 2.1 ArbetslöshetenDen svenska ekonomin är sedan drygt ett och ett halvt årinne i en nedåtgående spiral med världsrekord i konkurser,kreditåtstramning, fallande efterfrågan och ökandearbetslöshet. Orsakerna till detta beskrev Vänsterpartietutförligt i den ekonomiska motion som behandlades avriksdagen och vi upprepar inte denbakgrundsbeskrivningen nu.Arbetslösheten hamnar enligt regeringens prognos ochmed regeringens politik på . Detta äroacceptabelt och måste förhindras. Alla erfarenheter frånandra länder visar att en arbetslöshet på 7--undernågra år snabbt blir permanent. Många av dem som slås utfrån arbetsmarknaden kommer inte tillbaka. Människortappar självförtroendet, blir deprimerade och fungerar inteens som det latenta konkurrenshot gentemot de arbetandesom de utgör enligt nyliberal ekonomisk teori.Arbetslöshet är också ett socialt gift som förstörsamhället på alla nivåer: socialt och ekonomiskt.Långsiktigt och samhällsekonomiskt räknat kostararbetslösheten dubbelt i form av skattebortfall, A-kassa,socialbidrag, AMS-åtgärder, sämre folkhälsa m.m. jämförtmed vad det kostar att hålla kvar folk i arbete.Bekämpandet av arbetslösheten måste vara detövergripande målet för den ekonomiska politiken.Regeringen skriver i finansplanen om misstagen under70och 80-talen. Vi kan i stora delar instämma i kritiken.Men misstagen har varit ännu större.När det gäller finanspolitiken kan man formulera kritikenså att den ständigt kom . Vi klarade inte av attstrama åt . När väl åtstramningen kom varlågkonjunkturen redan på gång.Kronans fall innebarsammanbrottet för den politik som månaden innan avregeringen sammanfattats under stridsropet att göra Sverigetill ett ''hårdvalutaland''. Många miljarder hade kastats isjön för att upprätthålla kronkursen. De partier som gjortupp om en intern devalvering före den riktiga devalveringenhöll fast vid denna politik . Därmed stärktesytterligare deflationsprocessen.Det håller nu på att bli försent att ingripamed generella finanspolitiska åtgärder. Om man jämförmed 1983 kan man befara en extremt obalanseradutveckling med starkt växande vinster och enuppgång i exportindustri, som krisen förstärksinom byggbranschen och i de delar av industrin som ärensidigt beroende av hemmamarknaden. börjarkommunerna också på allvar att avskeda folk inför befaradefinansiella problem i framtiden.Det våldsamt ökande budgetunderskottet ochnödvändigheten av sänkta räntor gör det omöjligt att spä påunderskottet ytterligare. I stället måste en kraftfullomfördelning ske så att det stora passivasparandeöverskottet som finns i delar av hushålls- ochföretagssektorn styrs över till effektiv efterfrågan påkonsumtionsvaror, investeringar och kommunala tjänster.Enbart så kan arbetslösheten effektivt bekämpas.2.2 Solidaritetsskatt mot arbetslöshetenFinanskrisen drabbade många fastighetsägare och en delav de storspekulanter som tjänade stora pengar i 80-taletshögkonjunktur. Men nya klippare har kommit i deras ställe.De som haft råd att öka sitt finansiella sparande har tjänatgrovt på höjda realräntor. De som har haft råd att köpafastigheter till vrakpriser nu kan bli morgondagensmiljardärer.Regeringen skriver i finansplanen att man vill ha enbreddad och mer nyanserad syn på fördelningspolitiken.Det är vi överens om, men frågan är om regeringen intebara vill dölja det faktum att man i onödigt hög grad villlägga krisens bördor på dem som har det ekonomisktsvårast. Den fördelningspolitiken är inte bara orättfärdig,den är också konjunkturpolitiskt usel. Tar man pengar frånsjuka, arbetslösa och låginkomsttagare minskarkonsumtionen och därmed arbetslösheten ytterligare.Vi föreslår i stället i en särskild skattepolitisk motion ensolidaritetsskatt, som angriper höginkomsttagarnas onödigthöga sparande. Förslaget innebär att man från och med den1 slopar grundavdraget över brytpunkten,höjer statsskatten för inkomster över 200 000kronor och inför ett nytt skikt på för inkomster över250 . Sammantaget ger detta inkomster på 7,5miljarder kronor /94 och 15 miljarderkronor kalenderåret 1994.Vi föreslår också i vår skattemotion dels att elskatten påhushållen -- särskilt skatten på kärnkraftsel -- höjs medsammantaget 1 miljard, dels att den lägre momssatsen påmat m.m. sänks från från . Viföreslår också avslag på förslaget om minskadebostadssubventioner på 3 miljarder . Vi läggeralternativa förslag vad gäller pensioner, studiestöd,ungdomspraktik, ersättning till beredskapsarbetare,sjukersättning och arbetslöshetsersättning som innebärförbättringar för dem med lägsta inkomster och högstakonsumtionsbenägenheten.Den relativa enhetsarbetskostnaden i industrin minskarenligt regeringen med . S-E-bankens ekonomer talar om . Riksbankschefenuppskattar att svensk industris konkurrenskraft kommer attha förstärkts åren 1991 till 1993.Konkurrenskraften för svensk industri kommer således attunder stärkas mer än tredubbelt än vad den av sexriksdagspartier beslutade sänkningen avarbetsgivaravgiften åstadkommer.Regeringen konstaterar i finansplanen att dennödvändiga eftervården efter devalveringen 1982försummades. En del av dessa försummelser var att man lätexportföretagens vinster öka okontrollerat, vilket senarebidrog starkt till att utlösa finansbubblan ochöverhettningen. Mycket tyder på att en ny vinstexplosion ärpå gång inom exportindustrin.Samtidigt slås mängder av små och mellanstora företagmed inriktning på hemmamarknaden och med långsiktigöverlevnadsförmåga, om de bara klarar dagens problemmed höga räntor och brist på krediter, ut på löpande band.Det måste ske en omfördelning så att det extremt högasparandet i de rika företagen kan omvandlas tillinvesteringar. Annars får vi en polarisering mellan rikaexportföretag och fattiga hemmamarknadsföretag som ärskadlig för svensk ekonomi.Vi föreslår i vår skattemotion att arbetsgivaravgifternahöjs från den 1993. Detta ger ca 9,6 miljardernetto efter det att den offentliga sektornkompenserats. Vi höjer också energiskatterna för företagenmed (se vår skattemotion). Vi sänkerockså taket för sjukförsäkringen till fem och ett halvtbasbelopp vilket ger . Dessa pengaranvänds till att finansiera ett ''krispaket'' motarbetslösheten. Det innehåller riktade statligabeställningar, ROT-program, utbildning, en''kommunakut'' samt andra sysselsättningsskapandeåtgärder. Krispaketet presenteras i avsnitt tre nedan samtpreciseras ytterligare i våra miljö-, närings- ochtrafikmotioner.2.3 Penning- och valutapolitikRegeringens inflationsprognos ligger kring 5 %Av dessa svarar kronans fall för , återstodenförklaras av krispaketens höjda indirekta skatter ochminskade bostadssubventioner. Inflationen är således i alltväsentligt tillverkad av (felaktiga) politiska beslut, detunderliggande inflationstrycket är svagt, på gränsen tillobefintligt.Riksbanksfullmäktige har beslutat att under den rörligaväxelkursen skall prisstabilitet fortfarande vara ettövergripande mål för penningpolitiken. Regeringensfinansplan anger att den underliggande inflationstakten --som anges till -- skall förbli låg och att en prisstegringöverstigande inte kan tolereras.Tidigare erfarenheter säger dels att det är oerhört svårtatt göra riktiga inflationsprognoser, dels att inflationsmål avden typ regeringen sätter upp inte har någon verkan om deinte kombineras med konkreta förslag till åtgärder ominflationsmålet spräcks. De mest effektiva åtgärderna föratt bromsa inflationen är fördelningspolitiska. Om manminskar alltför höga inkomster och vinster kan ocksålåginkomsttagare nöja sig med lägre löne- och inkomstkrav.Långsiktigt bör det inte finnas någon motsättning mellanlåg inflation och full sysselsättning. ansernaturligtvis att det är önskvärt med en låg inflationstakt.Men det är ännu viktigare att arbetslösheten nedbringas,vilket kräver dels åtgärder av den typ som angetts ovan, delslägre räntor.Det bör nu vara möjligt att stegvis sänka marginalräntanoch därmed de korta räntorna generellt. Med en trovärdigpolitik för att få bort underskotten och genom atthålla inflationen under kontroll kan också den långa räntanfalla. Besvikelse över alltför långsamma räntesänkningarkan försvaga valutan ytterligare eftersom räntor på dessahöga nivåer förlänger lågkonjunkturen och därmed ocksåstrukturproblemen.Vi anser att regering och riksbank överdriver riskernaför inflation om marginalräntan sänks ytterligare. Samtidigtunderskattas riskerna och överskattas fördelarna vid ettsvenskt deltagande i . Om skulle gå in för attuppfylla konvergenskraven med sikte på framtidamedlemskap skulle det låsa den ekonomiska politiken på ettsätt som skulle göra det svårare att få ner arbetslösheten.3. budgetförslag 3.1 MotiveringarPå sidan 26 i finansplanen finns en tabell över de förslagtill utgiftsminskningar regeringen lägger ibudgetpropositionen samt i aviserade särpropositioner. Vimotiverar här våra motförslag i samma ordning i denutsträckning motiveringarna inte finns i andra motioner.Arbetslöshetsförsäkringen, KAS, utbildningsbidragm.m.Regeringen föreslår i budgetpropositionen konsekventförsämringar i ersättningsnivåerna för de arbetslösa.Arbetslöshetsförsäkringen sänks från av lönen.Den högsta dagpenningen, ''taket'' inomarbetslöshetsförsäkringen, sänks från per dag till564 kronor. införs iförsäkringen.Regeringen föreslår även att utbildningsbidragen förkassamedlemmar sänks på motsvarande sätt. För kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) sänks nivån från perdag till . Reglerna för beredskapsarbeten görsom så att arbetstiden sänks och därmed ocksåersättningen.Regeringen räknar med en total besparing på 6,8miljarder på de föreslagna försämringarna. Vänsterpartietanser att det är fel tänkt att de arbetslösa ska betala förarbetslösheten. Besparingarna drabbar en redan svaggrupp. Arbetslösa och personer i arbetsmarknadsåtgärderförlorar över en tiondel av sin inkomst. Speciellt hårt slårförslagen mot kvinnorna som har de lägstalönerna. En lågavlönad med en månadslön förearbetslösheten på förlorar totalt 2 820 kronorden av arbetslöshet om förslagetgenomförs.Det är också ytterligt betänkligt att regeringen väljer attbegränsa köpkraften för en grupp som i stort settuteslutande kan antas använda sina pengar för konsumtionoch inte för sparande. Medan däremot höginkomsttagaremed högt sparande hålls skadeslösa. Det drabbarsamhällsekonomin eftersom det privata sparandet ligger påen hög nivå medan den inhemska efterfrågan har sjunkit.Detta är ett allvarligt problem för de företag som ärinriktade på hemmamarknaden men inte får avsättningför sina produkter.Vänsterpartiet yrkar alltså avslag på regeringenssamtliga förslag om försämring av ersättning vidarbetslöshet. Vi vill också i det här sammanhanget erinraom vårt förslag att införa en allmän arbetslöshetsförsäkring.Denna fråga är nu föremål för utredning och vi lägger därföri det här sammanhanget inget förslag om en sådanförsäkring.ArbetsmarknadsåtgärderArbetsmarknadspolitiska åtgärder kan inte ensammaklara de dramatiska sysselsättningsproblemen. Som ettkomplement kan de dock förstärka arbetslinjen i politiken.Under innevarande budgetår har ytterligare medel fåttsättas in för att över huvud taget kunnaupprätthålla arbetsmarknadsutbildning ochungdomspraktik.Vänsterpartiet menar att all kraft skall inriktas på attutnyttja de ekonomiska resurserna till att brytabidragsberoendes passivitet. Arbete och utbildning i olikaformer bör prioriteras. Det är också viktigt att insatsernakan anpassas efter lokala förutsättningar och sättas in medstor flexibilitet. Stela regelsystem får inte förhindra dennamålsättning.Vänsterpartiet föreslår en kraftig uppskrivning avanslagen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder för attangripa den öppna arbetslösheten. Detta ska ses som ettkomplement till de satsningar på investeringar ochinfrastruktur som vi också föreslår.Ytterligare föreslås i särskild motiontill åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. I sambandhärmed vill vi understryka behovet av att utvärderaungdompraktiken enligt vad vi anförde i vår motion medanledning av regeringens krispaketsproposition 1992/93:50i höstas.Vi föreslår att ytterligare anslås tillaktiva arbetsmarknadsåtgärder, varav 250 miljoner kronoravser finansiering av lönebidragsplatser för handikappade.Detta framförs i särskild motion. De resterande medlenutgör resurser för beredskapsarbeten, arbetsutveckling ochandra insatser.ArbetsmarknadsutbildningVänsterpartiet menar att utbildning är en av de mesteffektiva och humana satsningar som kan göras för attbekämpa arbetslösheten. Sammanlagt föreslår vi därför att2 miljarder anslås till arbetsmarknadsutbildning utöverregeringens förslag. Den största delen av dessa medel äravsedda för traditionell arbetsmarknadsutbildning,fördelad av AMS. En inte obetydlig del satsas också påfolkbildning och grundläggande vuxenutbildning för attmöjliggöra en kompetenshöjning inom grupper som hardålig eller helt saknar vidareutbildning.FolkbildningJämfört med innevarande budgetår kommerfolkbildningen i realiteten att få minskade anslag med ca130 om regeringens förslag bifalles avriksdagen. Jämfört med budgetåret 91/92 blir minskningen225 miljoner. Det betyder fortsatt nedskärning av antaletplatser vilket slår hårt mot korttidsutbildade, arbetslösa,handikappade och invandrare, grupper som redan förelågkonjunkturen är missgynnade och utsatta.Vänsterpartiet motsätter sig nedskärningarna förfolkbildningen och föreslår att ytterligare 100 miljonerkronor anslås utöver regeringens förslag.Tomma platser på folkhögskolor är ingen betjänt av.Arbetslösa som erbjuds utbildning måste ha möjlighet tillstudiestöd. I anslag tillarbetsmarknadsutbildning ingår därför vuxenstudiestödetmed en särskild tonvikt på SVUXA (särskiltvuxenunderstöd för arbetslösa). Dessutom föreslår vi att 60miljoner kronor anslås till lönebidrag för särskildlärarutbildning (se separat motion).Kommunal vuxenutbildningDe kraftiga nedskärningar som gjorts på kommunalvuxenutbildning är ett hårt slag mot många vuxna ochlågutbildade som är i behov av vidareutbildning. Detsammagäller många ungdomar som behöver komplettera sinastudier för att komma in på högskolan. Detta behov stärksnu när högskolan expanderar. Regeringen har sagt sig viljaföra en politik för tillväxt med satsningar på utbildning. Deför industrin mest produktiva utbildningsinvesteringarna äratt arbetskraften får gymnasiekompetens.Vänsterpartiet föreslår därför att ytterligare 100miljoner kronor anvisas till komvux.GymnasieskolanI krismotionen föreslog inrättande avytterligare utbildningsplatser fördelade på gymnasieskola,vuxenutbildning och folkhögskola. Vi har anslagitytterligare medel till vuxenutbildning och folkhögskola ochvill här anslå mer än regeringen till flerplatser i gymnasieskolan under budgetåret. Vänsterpartietåterkommer till frågan om ytterligare högskole- ochforskningssatsningar i samband med regeringens aviseradepropositioner på detta område.Regionalpolitiska utvecklingsinsatserRegeringen föreslår att de regionalpolitiskautvecklingsinsatserna hålls på oförändrad nivå.Vänsterpartiet kan inte acceptera detta utan föreslår i ställeten uppräkning av anslaget (D2) med ,enligt länsstyrelsernas äskanden. Vi uppfattar den regionalaprojektverksamheten som särskilt betydelsefull för attstimulera lokal och regional utveckling.Den ger utrymme för ett obyråkratiskt stöd till initiativoch samordning utifrån regionens egna behov ochförutsättningar. Projektverksamheten har också expanderatunder senare år och motsvarar nu av de regionalautvecklingsmedel som överförs till länsstyrelserna.Verksamheten stimulerar samordning mellan lokaltnäringsliv, folkrörelser, utbildningsinstitutioner, kommuneroch regionala myndigheter. Länsprofilerna skiljer sig åt alltefter lokala behov och förutsättningar och regionalutvecklingsstrategi. Projekten har följaktligen en stor breddoch fördelas med lite olika inriktning: Stöd till näringsliv,kunskapsspridning, kommunikationer, kultur, turism,energi, jämställdhet etc.Trots en stor regional frihet att använda resurserna finnsdet naturliga fora för att följa upp och samordnautnyttjandet av dessa medel. Ett sådant är det fortlöpandeerfarenhetsutbytet som bedriver medlänsstyrelserna. lämnade en rapportöver projektverksamhetens utveckling och framförde dåförslag om riktlinjer för insatserna.I grunden handlar projektverksamheten om regionalnäringslivspolitik. anser dock att det ärsärskilt viktigt att lyfta fram samverkan inom och överlänsgränserna, glesbygdsinsatser och åtgärder till stöd förkvinnor.Kompetensutveckling i arbetslivetSom tidigare understrukit ärkompetensutveckling i arbetslivet av största betydelse, bådeför att stärka människornas ställning i arbetslivet och för attskapa förutsättningar för förnyad arbetsorganisation ochstärkt konkurrenskraft. Detta gäller för helalöntagarkollektivet, men är av särskild betydelse förkortutbildade -- inte minst kvinnor -- som ofta har en utsattsituation på arbetsmarknaden.Att satsa massivt på utbildning är nödvändigt utifrån ettlångsiktigt perspektiv, men också särskilt motiverat medtanke på dagens arbetslöshet. I samband med varsel måstelänsarbetsnämnderna kraftfullt verka för att personalen kanhållas kvar inom företag och förvaltningar genomkompetenshöjande insatser. Ekonomiskt stöd skall kunnautgå till dessa aktiviteter, förutsatt att det finns kapacitet förrealistiska utvecklingsinsatser och lokala avtal omutbildningsplan.Vänsterpartiet ansluter sig till det förslag tillbidragsteknik för kompetenshöjande åtgärder somKompetensutredningen framförde i sitt slutbetänkandevilket innebär att stöd till kompetensutveckling ska utgåindirekt genom avdrag på arbetsgivaravgiften.Kulturell infrastrukturSom vi påtalade i vår motion på regeringenskrisproposition finns det mycket som talar för attinvesteringar i kultur under en lågkonjunktur ärekonomiskt försvarbart och t.o.m. genererar ett överskott.Vänsterpartiet föreslår därför i sin kulturpolitiska motionatt satsningar görs på kulturprojekt i skolan såväl som påny- och ombyggnation av kulturlokaler, allt till ettsammantaget belopp av . Viföreslår också att anslås till utbyggnadav slotts för framtida utnyttjande avLandsarkivet i Vadstena.Utöver det föreslår vi ett ROT-program i miljardklassenriktat till kommunerna där restaurerings- ochtillbyggnadsprojekt inom kultur- och skolsektorn börprioriteras. Till skolan anslås utöver detta 100 miljoner tillinredning och utrustning av skollokaler.Besparingar inom försvaretNär det gäller totalförsvaret godtar vänsterpartietregeringens förslag inom det civila försvaret. Den utredningsom aviseras gör att vi återkommer med synpunkter i detsammanhanget. För det militära försvaret innebär vårtförslag en besparing om ca iförhållande till propositionen. Detta sker genom att allrepetitionsutbildning ställs in under budgetåret,pansarbrigaderna utgår ur organisationen, ytterligareförbandsnedläggningar genomförs (I 20, , samt F 16),materielprojekt avbryts, bl.a. BONUS och ubåt , och attsamtliga övriga utvecklingsprojekt fördröjs.BiståndetBeslutet att dra ner på u-hjälpen med 1,5miljarder hade enligt samma symbolvärdesom . Den lägre kronkursen minskarbiståndets realvärde med ytterligare en miljard. Biståndetkan och måste effektiviseras, men behoven är nästanoändliga. har också i en särskild motionkrävt ökat östbistånd med ca en halv miljard kronor.PolisväsendetVänsterpartiet föreslår besparingar på säkerhetspolisen,men en utökad satsning på ekobrottsbekämpning.Administrativa utgiftsminskningarDet är orimligt att när nu kommunerna självabestämmer över sina pengar så borde den kommunalakonsumtionen öka sin andel av den totala offentligakonsumtionen. Men enligt regeringens försörjningsbalansblir det tvärtom så både och 1994 att den kommunalakonsumtionen minskar mer än den statliga.Vi föreslår i ytterligare besparingarpå den statliga administrationen. Det berör områden somsocialstyrelsen, länsstyrelserna, ,och Invandrarverket.Vi föreslår också en minskning av organisationsstödet.En överflyttning av förläggningsverksamheten förflyktingar på kommunerna bör kunna spara 1,2 miljarderkronor. Detta behandlas mer noggrant i annan motion.InfrastrukturinvesteringarInfrastrukturen behandlas utförligt i andra motionermen vi vill här peka på följande:Vänsterpartiet vill satsa på entidigareläggning av affärsverkens beställningar och offentligupphandling. SJ har genom ett tidigare anslag av samma typi dagarna beställt ytterligare X 2000-tåg från ABB vilketräddar jobb och produktion kvar i . Vi tror attsnabbare beställningar från staten kan ha stor betydelse föratt bevara och skapa nya arbetstillfällen.Bostäder och va-system är utmärkta objekt förrenoveringar i det arbetsmarknads- och kostnadsläge somdet som råder . Projekten kommer snabbt igång och ger relativt många jobb inom byggsektorn. Viföreslår satsningar på fortsatt och ett nytt där lågräntelån från staten ger kommunerna utmärktatillfällen att uppgradera objekt.På järnvägs- och vägsidan föreslår ensatsning på mer än regeringen därtyngdpunkten ligger på järnvägar för nyinvestering menäven underhåll av det eftersatta vägnätet.Vi vill se uppgraderingar av kraftöverföringsnätet,modernisering av små kraftverk men även satsningar påvindkraft, solenergi och biobränslen m.m. Detta ger bådeeffektiviseringar, arbetstillfällen och en renare miljö. Detkostar ca 1 miljard kronor.Vänsterpartiet vill också anslå ca.