mot · GG02Fi304 · 1993-01-26 00:00:00 — Det nya stadsbidragssystem som införts från och /93 för kommunerna innebär att huvudpartenav statens bidrag numera är generella och intespecialdestinerade och prestationsanknutna. Systemetbestår dels av en långtgående inkomstomfördelning mellankommunerna, dels av tillägg eller avdrag grundade på ettantal faktorer som anses beskriva för kommunernaopåverkbara strukturella kostnader.Den senare delen i systemet är föremål för förnyadutredning. Denna utredning skall vara klar ochförväntas därefter få en sådan behandling att dess resultatkan påverka statsbidragssystemet fr o m 1995.Det är enligt vår mening bra att denna s kStrukturkostnadsutredning kommit till stånd. Det ärangeläget att de kostnadsskillnader mellan kommunernasom beror av struktuella förhållanden utreds mer ingåendeän den tidigare kommunalekonomiska utredningen hade tidoch möjlighet till.Såvitt vi erfarit är Strukturkostnadsutredningensuppdrag begränsat till kostnadsdelen i systemet. Detinnebär att den tyngsta komponenten, dvsinkomstomfördelningen, inte kan tas upp av utredningen.Denna begränsning är av flera skäl olycklig.Bedömningar som gjorts utifrån uppgifter från av konsekvenserna för kommunerna iStockholms län av ett genomförande av det nya systemet inuvarande utformning ger bl.a. följande resultat.Skatteinkomsterna ökar kraftigt mellan 1991 och 1993.Därefter förväntas de stiga med cirka en miljard ilänet. Länets kommunala skatteintäkter kommer enligtberäkningarna att minska i relativ andel av de samladeskatteintäkterna i landets kommuner från 1991till 1993. Därefter förväntas denna andel blikonstant fram till 1995.Ser vi därefter på statsbidragen får vi en annan ochmycket oroande bild. I absoluta tal minskar statsbidragentill länets kommuner från ca 9 miljarder successivt till1,4 miljarder då det nya systemet kommer i fullt bruk,dvs när övergångsbestämmelserna upphört. Relativt settminskar länets andel av statsbidragen till kommunerna fråndrygt 1992 till 1995. En högstuppseendeväckande utveckling.De totala skatteintäkterna och statsbidragen blir förlänets kommuner i stort sett oförändrade under perioden.1994 sker visserligen en ökning men den är helt borta redan1995. Detta innebär att hela skatteintäktsökningen ikommunerna i under dessa år överförs tillövriga landet.Under samma period ökar nämligen desamlade skatte- och statsbidragsintäkterna för landetskommuner från 155 miljarder till 197 miljarder. Det innebären minskning av länets andel av dessa inkomster från till 17 % 1995.Länets andel av befolkning i landet utgör f n ochkan förväntas bli i stort sett densamma under den aktuellaperioden.Från att 1991 ha haft en genomsnittlig inkomst perinvånare som översteg riksgenomsnittet medfördet nya systemet att länets kommuner 1995 har engenomsnittlig inkomst per invånare som understigerriksgenomsnittet med 14 %.Denna fullkomligt orimliga omfördelning avinkomsterna från kommunerna i till övrigalandet är ett skäl för översyn också avinkomstomfördelningen i systemet. Vi tror inte det kommeratt vara möjligt att rätta till dessa felaktigheter enbartgenom åtgärder på kostnadssidan eftersom den delen avsystemet omfattar så väsentligt mycket mindre pengar.Det är ingen tvekan om att en real minskning avkommunernas inkomster av den storleksordningen det härhandlar om kommer att kräva stora förändringar iverksamheterna. Sannolikt måste i ännu större utsträckningän resurserna koncentreras till de obligatoriskauppgifterna. torde inte heller dessa kunna undgånedskärningar. Vilka resurser som kommer att finnas försysselsättningen är svårt att se. Med bibehållet kommunaltskattestopp kan situationen i vissa fall bli helt omöjlig.Genom sitt ansvar för samhällsplaneringen på lokalnivå, den lokala infrastrukturen, utbildningen,barnomsorgen, olika sociala insatser samt kultur och fritid,har kommunernas insatser stor betydelse för näringslivetsutveckling. Om kommunerna i intelängre kan medverka inom sina ansvarsområden kommerdet att få konsekvenser för näringsliv och ekonomi i helalandet.Vi anser inte att kommunerna i skall haandra förutsättningar än kommunerna i allmänhet.Däremot måste de ha samma förutsättningar. De tidigareredovisade försämringarna för länets kommuner 1995 fårhelt enkelt inte inträffa.Arbetslöshet och därmed följande sociala problem ärbesvärliga var de än de inträffar. Vi vågar dock påstå att deär mer svårhanterliga i ett storstadsområde än på andraorter. Dagens utveckling med mycket kraftig ökning avarbetslösheten inte minst bland ungdomar och invandrareinger stora farhågor . Kommunerna iStockholms län måste ha resurser att hantera dessaproblem.Vad gäller kommunernas ekonomiska situation harunder senare tid framkommit fler rapporter som beskriverutvecklingen och . Detär rapporter från både , vid , och länslandsting.I konstateras bl a att kommunerna iStockholms län drabbats hårdare av statliga nedskärningarän landets övriga kommuner . Vidarenoteras att de jämfört med övriga kommuner i riket lyckatsbättre med att dämpa volymtillväxten; jämförtmed . Slutligen noteras att de tvingats blimer effektiva och prioritera ned vissa verksamheter i störreutsträckning, inte minst för att få råd med en utökad barn-och äldreomsorg.Landstinget konstaterar i sin rapport, där man försöktmäta kommunernas finansiella styrka genom ensammanvägning av de ekonomiska måtten soliditet,årsresultat och skattesats, att den samladekommunalekonomin i länet kraftigt har försämrats mellanåren 1989 och 1990.Sammantaget anser vi att det vi redovisat här visar att enförnyad studie görs av de samhällsekonomiskakonsekvenserna av den stora nedskärningarna i det nyastatsbidragssystemet för kommunerna i . Ennoggrann analys av kriterierna bör göras med större hänsyntill de speciella problem när det gäller bl.a. sociala frågor,miljöfrågor, kommunikationsförhållanden m m som finns istorstadskommunerna. Om det skall ske genomtilläggsdirektiv till eller iannan ordning må vara upp till regeringens bedömning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en förnyad studie avde samhällsekonomiska konsekvenserna av det nyastatsbidragssystemet för kommunerna, med specielluppmärksamhet riktad mot förhållandena i .