mot · GH02Ub43 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux Vi lever i en alltmer mångfacetterad ochsvårgripbar värld. Den unga människan utsätts för enexplosion av nya intryck som den egna identitetenformas. Det leder lätt till en känsla av rotlöshet hos denunga generationen. Social otrygghet och arbetslöshet är ettväxande problem för de nya generationerna. I en sådansituation har ungdomsskolan ett vidare ansvar än enutbildningsfabrik vars enda syfte är att förmedla snävaämneskunskaper. Skolan måste också skapa en trygg miljösom gör det möjligt med kontakter mellan människor.Detta är vår utgångspunkt i bedömningen av regeringensförslag om en ny läroplan.Regeringen föreslår i propositionen en totalt förändradgymnasieskola. Inspirationen till det nya förslaget medsmåkurser i en uppsplittrad skola kommer frånamerikanska high schools. Till skillnad från regeringentycker inte att har ettutbildningssystem som är värt att helt kopiera.Kursutformade system bygger på en kvantitativ syn påutbildning. Det är en variant av det förödandefabrikstänkandet som verkligen inte har någon framtid.Viktiga egenskaper i framtidens arbetsliv är i ställetförmågan till kreativitet, att samarbeta i grupp och att aktivtkunna söka de sammanhängande kunskaper som erfodras.För regeringen är det valfriheten för eleverna som ärsyftet med det föreslagna systemet av korta kurser. Menvalfriheten begränsas eftersom elevernas möjligheter attpåverka i realiteten inskränks till att välja mellan påförhand centralt planerade kurser. Dessa blir därmed årfrån år lika eftersom kurserna ska betygsättas och dessakursbetyg bör motsvara samma värde just år från år.Möjligheterna till en elevstyrning som inriktar arbetet påprojekt och teman som utgår från elevernas intresse ochfantasi blir i praktiken nära nog omöjliga. Gränserna förvalfriheten blir alltså till syvende och sist att välja från enredan dukad bricka och inte bry sig om vad man själv förmåratt skapa. Valmöjligheterna kommer med säkerhet ocksåatt begränsas av vilket utbud en viss skola kan erbjuda.Det handlar i grunden om huruvida man betraktarmänniskan som en skapande varelse med intresse för attaktivt påverka sin situation eller om människan i förstahand är en konsument som ska välja och vraka från en redangiven meny.En uppenbar konsekvens av kurssystemet är attklassgemenskapen försvinner. Klassen är för ungdomar denram inom vilken man kan bygga en fungerande socialgemenskap. En klass kan fungera som en demokratiskenhet som kan ge inflytande över skolan ochundervisningen. Problemet är inte att eleverna har ettför stort inflytande över undervisningen, utan problemet äratt hitta former för ett ökat inflytande.Elevernas rätt till inflytande måste tydligt framgå avläroplanen. Det bör framgå att det är eleverna somtillsammans med lärarna skall planera, genomföra ochutvärdera undervisningen. Detta står i direkt strid medregeringens förslag om en kursutformad skola. Beträffandeelevernas inflytande vill vi också hänvisa till vår motion tillregeringens proposition 1992/93:250.Det finns också uppenbara risker för att aktörer utanförskolan erbjuds att konkurrera om dessa kortkurser. Detvore en förödande utveckling om ett sådantmarknadstänkande fick genomslag inom gymnasieskolan.Det skulle leda till en krämarmentalitet som är väsensskildfrån de humanistiska bildningsideal som borde genomsyraungdomsskolan.Vänsterpartiet vände sig skarpt mot regeringens tidigareförslag om att luckra upp kraven på lärarbehörighet förundervisande. Vi avvisade regeringsförslaget omborttagande av meritvärderingsförordningen för lärare. Viser regeringens förslag om kursuppdelning avgymnasieskolan som en följd av ovan nämndaregeringsförslag.Det är bara som efter mycketnoggrann beredning och förändringar i då ligganderegeringsförslag tog beslut om att införa program pågymnasieskolan. Vi anser att de olika programmen utanytterligare fragmentisering i kurser uppfyller kravet påvalfrihet.Det är tveksamt att efter så som bara något årgå in och ytterligare detaljstyra i den nya gymnasieskolandå erfarenheterna av den nya programbaseradegymnasieskolan är begränsade. Vi ifrågasätter också om enindelning i kurser verkligen är rätt sätt att tillvarata lärarnasprofessionalism och kreativitet.Vänsterpartiet anlägger alltså ett kritiskt förhållningssätttill regeringens förslag om en kursutformad gymnasieskolaoch menar att också nackdelarna måste fram i ljuset.Vänsterpartiet föreslår alltså att avslårregeringens proposition i denna del för att avvakta enutvärdering av den programbaserade gymnasieskolan innanvidare förändringar beslutas.Beträffande de internationella överenskommelsernasom har undertecknat, bl.a. FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna, Konventionen om barnetsrättigheter osv, så säger regeringen att dessa dokument intebör göras till text som får förordningskaraktär utan attmotivera detta närmare. delar däremotLäroplanskommitténs mening att det är lämpligt att dessadokument skall fogas som en bilaga till Läroplanen. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Vänsterpartiet är motståndare till betyg. Vi harutvecklat vår kritik mot betygen i vår motion till regeringensproposition /93:220. Problemet med urval till vidarestudier har anförts som ett hinder för en gymnasieskola utanbetyg. har emellertid högskoleprovet i högregrad kommit till användning vid urvalet till tidigare studier.Numera har ju de olika högskolorna själva övertagitansvaret för sin antagning. Ett beslut som lett till en storförvirring med en antagning som av många sökande upplevssom slumpmässig och oorganiserad. Med den ''frihet'' somdetta gett borde det vara helt följdriktigt att låtahögskolorna själva hitta sina urvalsinstrument. Det kan ivilket fall inte längre vara nödvändigt att gymnasieskolanska stå till tjänst med något sorteringsinstrument. Det bordedärför finnas förutsättningar för att nu på allvar pröva enhelt betygsfri gymnasieskola. bör därför beslutaatt avslå regeringens förslag till betyg grundat på enkursutformad gymnasieskola. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag tillkursutformad gymnasieskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de internationellaöverenskommelserna,3. att avslår regeringens förslag till betyggrundat på en kursutformad gymnasieskola.