mot · GG02A807 · 1993-01-26 00:00:00 — Jämställdheten i regionala och kommunala organ De mål som satte upp i proposition1987/88:105 om jämställdhet inför 90-talet innebär att på 10år skulle en jämn könsfördelning uppnåtts i statliga centralaoch regionala styrelser, kommittéer, råd och nämnder.Delmål sattes också upp; skulle andelen kvinnorvara och 1995 . I beslutskrevs att om inte dessa mål nåddes borde regeringenföreslå en lag för att uppnå jämnare fördelning. Det finnsför övrigt sådan lag i övriga nordiska länder.Malmöhus länVet du att''under de harkvinnorepresentationen ökat inom politiken. Efter valet1991 har denna utveckling avstannat''''i de indirekt valda politiska församlingarna är andelenkvinnor lägre än i de direkt valda''Så inleder i sin fina rapportom hur antalet män resp kvinnor fördelar sig i länets olikapolitiskt valda och politiskt sammansatta församlingar.Rapporten utgår ifrån riksdagsbeslutet.Rapporten berättar att i direktvalda församlingarhar målet i stort sätt nåtts, där är ungefär entredjedel kvinnor och två tredjedelar män. Ikommunfullmäktige i länets kommuner finns kvinnor(variationerna är stora alltifrån till Bjuv41%).I finns efter valet 45 %kvinnor som ledamöter och som suppleanter. Idirektvalda församlingar har väljarna insyn, de kan direktpå valsedeln se hur partierna nominerat män och kvinnor.De indirekt valda församlingarna har inte nåttdelmålet om kvinnor. Det finns glädjande undantag:länsarbetsnämnden har och länsbostadsnämnden har33 %, skattemyndigheten har kvinnor i sin styrelse.Men de är undantag.Det finns fortfarande i politisktsammansatta församlingar utan kvinnor: AMU-gruppenSkåne har ingen kvinna i sin styrelse, inte hellerSkogsvårdsstyrelsen eller Utvecklingsfonden.Länsstyrelsen som är ett indirekt tillsatt organ har tvåkvinnor av sina 15 ledamöter. har 17 %kvinnor i sin styrelse och kronofogdemyndigheten har 22%.I indirekt sammansatta politiska församlingar harväljarna ingen insyn. De är dessutom tämligen anonyma förmedborgarna. Men det är de direktvalda politikerna somutser. Lite hårddraget kan man säga att det visar att balansmellan män och kvinnor är en viktig fråga när väljarna ''serpå'' annars inte.Den mycket låga andelen kvinnor i indirekt politisktsammansatta grupper/styrelser uppmärksammas inte likamycket som den mer synliga andelen i direktvalda. I deindirekt sammansatta fattas många beslut om hur resurserska fördelas och reformer genomföras. Beslut som är likaviktiga som de beslut som fattas i direktvalda. Ja, oftaviktigare för den enskilda medborgarens vardag.Kristianstads länTyvärr finns inte samma genomgång av hurjämställdheten har utvecklats i län. Detförvånar oss eftersom länsstyrelserna är statens förlängdaarm i länen. Vi bedömer på goda grunder att utvecklingen iKristianstads län inte skiljer sig från den i ,men som sagt underlag saknas.Vi anser att det finns all anledning för regeringen attuppmana samtliga länsstyrelser att följa hur jämställdhetmellan män och kvinnor utvecklats. Detta som ett inslag iden uppföljning som ska göras av de mål satteupp 1988/89. Vi är inte främmande att överväga förslag omlagreglering om inte målen nås. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om andelen kvinnor i direkt valdaoch indirekt tillsatta statliga och regionala organ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av hur jämställdhetmellan män och kvinnor utvecklas i länens olikabeslutsorgan.