mot · GG02U257 · 1993-01-26 00:00:00 — Internationell satsning på den svenska folkbildningsidén Den svenska folkbildningen är unik i världen. Dessbetydelse för demokratiutvecklingen i vårt land kan inteunderskattas. Det är inte utan orsak som för en cirkeldemokrati.Omkring 40 % av 8,2 millioner invånare deltar i någon formav folkbildning. Folkbildningens yttre ram ärstudieförbunden, folkhögskolor och folkbibliotek. Dess idéär att ge människor kunskap och utveckling på deras egnavillkor och bidraga till att vidareutvecklasamhället och fördjupa demokratin. Folkbildningen har ensocial dimension som utvecklar förmågan att samarbetasamtidigt som den stärker den egna självkänslan. Den är frioch frivillig och ger kunskap om villkor och möjligheter förmänskligheten, samhället, arbetslivet, naturen ochkulturen.Den svenska folkbildningsmodellen har en stortillskyndare i professor , som bl.a.innehaft en gästprofessur vid . Hansäger om folkbildningens speciella pedagogik:Läraren/cirkelledaren spelar inte ställföreträdandegudfader; kunskaper meddelas inte uppifrån, de kommerfrån alla håll, cirkulerar horisontellt så att ingen deltagarebehöver vara passiv eller känna sig överflödig. Samtidigtsträvar man framåt, vilket förutsätter dels tillgång till solittmaterial, dels träning i att diskutera och ifrågasätta.Demokratin går alltså som en röd tråd genomfolkbildningen, den är inte bara mål utan också medel. Detär enligt vår mening däri som folkbildningen har sin störstastyrka. Folkbildningens kvalitéer kommer särskilt väl till sinrätt i tider av förändring och omdaning. Den svenskafolkbildningen sköt fart under industrialiseringen senare hälft. Sociala och ekonomiska orättvisorbidrog till viljan att förändra.Knutet till folkhögskollärarlinjen vid institutionen förlärarutbildning vid finns sedan 1991Vuxenutbildarcentrum (VuxCen). Bland dess fem enheterfinns den internationella enheten. Den internationellaenheten växer snabbt. Förfrågningarna om uppdrag ärmånga fler än man med nuvarande resurser kan orka med.Orsakerna till den ökande efterfrågan på svenskfolkbildning är glädjande nog den förändringsprocess fråndiktatur till demokrati som så många länder i världen i dagstår inför. Det är länder som måste finna medel för attutveckla sin demokrati och som tror påfolkbildningens/vuxenutbildningens möjligheter.VuxCen har fått SIDAs uppdrag att ta sig an tre storaprojekt: ett i och två i . Efterfredsöverenskommelsen i står VuxCen införutmaningen att ge lärare ochpersonal vid omfattande pedagogiskutbildning. I , där apartheidpolitikens tid snart ärförbi, har svensk folkbildning spelat en roll,bl.a. genom att ANC-studenter har fåttutbildning vid i . Detfinns också långt framskridna planer på att hjälpa till medutbildning av lärare och rektorer i . Vidare harförfrågningar kommit från och föratt nämna några exempel.Som framgår ovan är det främst i utvecklingsländersom svensk folkbildning har efterfrågats. Flera av ländernaär traditionella svenska biståndsländer och kanske ligger endel av förklaringen just däri. Det är länder som genom ettmångårigt samarbete har fått en naturlig kunskap omsvensk folkbildning.Vi motionärer är naturligtvis stolta över detta. Vi anserockså att det finns all anledning att mera aktivtmarknadsföra svensk folkbildningstradition i hela Europaoch det nya Ryssland.I den svåra omdaningsprocessen från diktatur tilldemokrati som är i vardande i Central- och Östeuropaskulle svensk folkbildning kunna ge ovärderliga bidrag tilldemokratiutvecklingen. Demokrati byggd påfolkbildningsgrund ger kunniga och upplysta människorvilket är den bästa förutsättningen för att demokratin skabli stabil och bestående. Det ska inte förtigas att detta ocksåär ett svenskt intresse.För att överleva måste emellertid demokratin ständigtåtererövras. Det gäller för nya som för gamla demokratier.I flera skulle svensk folkbildning kunna ge en nydimension i utbildningen. Dagens starkt konkurrens- ochkunskapsinriktade utbildning ger arbetsgivarnayrkeskompetent arbetskraft, men medverkar den tilldemokratins utveckling och fortlevnad?Svensk folkbildning är unik i världen. Vi har enlångvarig och god egen erfarenhet. Vi ser ett klart behov avfolkbildning efter svensk modell i såväl Central- ochÖsteuropa och som i EG-området. En aktivmarknadsföring av svensk folkbildning skulle sannoliktresultera i efterfrågan på samarbete.De svenska folkbildningsinstitutionerna, t ex Vuxenutbildarcentrum i , enskildafolkhögskolor och studieförbund, bör resursmässigtförstärkas så att man aktivt kan marknadsförafolkbildningen och möta efterfrågan från dessa länder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknadsföring av och resursertill svensk folkbildning i syfte att stödja utvecklingen påområdet i .