mot · GH02Sk12 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen InnehållsförteckningSammanfattning2 1.Skattereformen4 2.Skattesystemets struktur och dubbelbeskattningen avolika inkomster5 3.Viktiga delar i regeringens förslag5 4.Effekter av regeringens förslag6 4.1Investeringseffekter7 4.2Effekter på bolagsskatten11 5.Införande av direktavskrivningar11 6.Avskattningen av obeskattade Surv-avsättningar11 7.Likformiga skatter och fördelningseffekter av föreslagnaförändringar i aktiebeskattningen12 7.1Fördelningseffekter12 8.Reformerad beskattning av egenföretagare13 9.Statsfinansiella effekter14Hemställan15SammanfattningRegeringen har på skatteminister ()förslag lagt fram ett paket med stora lättnader iaktiebeskattningen, som kommer att leda till attkapitalägarna får kraftiga skattesänkningar.Samtidigt har regeringen föreslaget ändringar ibolagsskatten och i företagens avsättningar till obeskattadereserver. Sammantaget leder dessa åtgärder till ökad skattför företagen. Det är med andra ord företagen som skallfinansiera de sänkta skatterna för kapitalägarna.I propositionen ingår dessutom nya regler förenmansföretag, vilka är oerhört snåriga och komplicerade.Följdriktigt har regeringens förslag kritiserats mycket hårtav lagrådet.Regeringens förslagRegeringen förslår att utdelningsskatten på aktier slopashelt. Dessutom skall aktievinstskatten halveras. Endasthälften av en realisationsvinst på aktier skall tas upp tillbeskattning. Det innebär att skatten sänks till 12,5 procent.Tillsammans innebär dessa två åtgärder enskattesänkning på ca 6 miljarder kronor.Dessa skattesänkningar till kapitalägarna skallfinansieras genom en skatteskärpning på företagen med ca4 miljarder kronor (exkl. egenföretagare). Regeringenföreslår visserligen att bolagsskatten sänks men genom attden s.k. Surven slopas och ersätts med nyaperiodiseringsfonder kommer företagens skatt att öka.Att hälften av statens skattefordran på företagenavskaffas innebär en gigantisk förmögenhetsöverföring frånstaten till företagsägarna. Förmögenheten för näringslivetsägare ökar med ca och statensförmögenhet dräneras med motsvarande belopp.I regeringens proposition ingår dessutom nya regler förbeskattningen av egenföretagare. Förslaget syftar till attskapa neutralitet mellan beskattningen av enskildnäringsverksamhet och aktiebolag. Bland annat öppnas enmöjlighet att kvitta underskott i enskildnäringslivsverksamhet mot inkomster av tjänst.Vår syn på förslagen skattereform innebar en skattemässig balansmellan arbete och kapital. Detta var oerhört viktigt för attundvika olika former av skatteplanering och för att ökaeffektiviteten i hela samhällsekonomin. En modern,likformig och neutral beskattning av olika typer avinkomster har stärkt konkurrenskraft gentemotutlandet. Det främsta uttrycket för den skattemässigabalansen mellan arbete och kapital är att bådebolagsskatten, kapitalinkomstskatten och inkomstskattenpå arbete för de flesta löntagare är lika hög, 30 procent.Nu föreslår regeringen flera avsteg från denna viktigaprincip. Möjligheterna till skatteplanering kommer därmedatt öka. Skillnader i skatt mellan arbets- ochkapitalinkomster är en direkt uppmaning tillskatteplanering. Det ruttna i det gamla är tillbaka.Det är inte bara från skattepolitiska utgångspunkter somregeringens förslag är direkt förkastliga. Defördelningspolitiska effekterna är mycket negativa. Det ärinte företagen som gynnas av förslagen. De stora vinnarnaär i stället en liten grupp enskilda hushåll med mycket storaförmögenheter placerade i aktier.Värt att notera är att denna skattesänkning förkapitalägarna sker i ett läge när aktieägarna redan har fåttstora skattelättnader och när värdestegringarna på aktiervarit mycket stora. Än mer anmärkningsvärda blir de nuaktuella förslagen om man beaktar att skatten för hushållenhar skärpts och enligt regeringen bör skärpas ytterligare.Några ekonomiska motiv för de nu aktuella förslagenfinns inte. Regeringen har inte lyckats visa att åtgärdernaleder till ett bättre företagsklimat. Det saknas skäl för attanta att näringslivets investeringar kommer att öka med deföreslagna åtgärderna.De föreslagna förändringarna kommer dessutom attgöra skattesystemet oerhört svåråskådligt och komplicerat.Det kommer att leda till ökade administrationskostnader iskatteförvaltningen och innebära en lukrativ marknad förskattekonsulter för företagen. Ytterst hotas på detta sättdemokratin; det blir de rika företagen som har råd att förståskattereglerna för företagen.Moderaterna dominerarRegeringens skattepolitik kännetecknas av sänktaskatter för kapitalägarna och höjda skatter på arbete och förde stora grupperna av hushåll. I den meningen är den nuaktuella propositionen konsekvent. Regeringen fullföljerden linje som man haft i skattepolitiken sedan valet 1991.Det är beklagligt att , som en av parterna iskatteöverenskommelsen 1991, har kapitulerat införmoderaternas krav på ett skattesystem där skatteplaneringstimuleras och där balansen mellan skatten på arbete ochkapital allvarligt rubbas.Vårt alternativVi socialdemokrater vill utforma skattesystemet utifrånföljande grundläggande principer: likvärdig beskattning avarbete och kapital, breda skattebaser, likformiga skatteroch låga skattesatser. Dessa principer överensstämmer meddem som utgjorde grunden skattereform.Sammanfattningsvis innebär förslaget följande:Kapitalägarna blir rikareFöretagsskatten höjsNäringslivets investeringsvilja försämrasInkomst- ochförmögenhetsklyftorna ökarSlussarna förskatteplanering öppnas på nyttStatens förmögenhetminskar, dvs. den gemensamma sektorn blir fattigareI vår ekonomisk-politiska motion har viföreslagit att bör geregeringen till känna att skattepolitiken skall utformas så attdet skapas en likformig beskattning mellan arbete ochkapital. Ett sådant beslut skulle inte minst vara avavgörande betydelse för näringslivet. Det måste på nyttinföras fasta spelregler i skattepolitiken.I den här motionen upprepar vi vårt förslag attnäringslivets investeringar stimuleras genom att företagenunder 1994 får möjlighet att göra direktavskrivningar påsina maskininvesteringar. Åtgärden bör inte bara omfattaindustrin utan även det övriga näringslivet. För att begränsaden statsfinansiella kostnaden föreslår vi att 70procent av investeringarna får skrivas av omedelbart.Frågan om egenföretagarnas skattesituation fick inte entillfredsställande lösning genom skattereform. Vianser att det är viktigt att beskattningen av dessa företagjämställs med skattevillkoren för övriga företagsformer. Viär positiva till flertalet av de förslag som gäller beskattningav egenföretag. Förslaget till utökade kvittningsmöjligheterkan vi dock inte acceptera. Dessutom säger vi i nuvarandekonjunkturläge nej till förslaget att lägga omskatteuppbörden för denna grupp av företagande eftersomdenna åtgärd innebär en ytterligare åtstramning för demsom driver näringsverksamhet.1. skattereformRegeringens förslag till omläggning avföretagsbeskattningen och viktiga delar av hushållenskapitalbeskattning är den mest långtgående förändringen avskattesystemet sedan 1991 års skattereform.Huvudinriktningen skattereform var bredareskattebaser, sänkta skattesatser och mer likformigbeskattning av olika inkomster.Framför allt var den skattemässiga balansen mellanarbete och kapital och sänkt skatt på arbetsinkomster en avskattereformens bärande principer. Denna kombination avolika förändringar i beskattningen förenar kraven på ettsamhällsekonomiskt effektivt och fördelningspolitisktgodtagbart skattesystem.Även omläggningen av företagsbeskattningenförändrades i skattereformen 1991. Ambitionen var bredareskattebaser, lägre skattesatser och en skattemässigneutralitet mellan olika investeringar. Genom sänkningentill halverades i det närmaste bolagsskatten. Den s.k.Surven ersatte tidigare reserveringsmöjligheter. Dessutominnebar reformen att företagens kapitalinkomster beskattasenhetligt med en likformig kapitalinkomstskatt på 30 %.Denna omläggning av företagsbeskattningen varstatsfinansiellt neutral och ökade därför inteskattebelastningen på näringslivet.Genom Surven och sänkningen av bolagsskatten harskattereformen 1991 minskat skillnaden mellan (enlikformig) beskattning av låne- och ägarfinansieradeinvesteringar. Det är både sänkningen av kapitalskatten till30 % och införandet av Surven som har bidragit till enjämnare beskattning av olika investeringar. Detta har i sintur minskat de inlåsningseffekter av företagskapitalet somkännetecknade den tidigare företagsbeskattningen.Alla internationella erfarenheter och studier (se bl.a.OECD:s studie Taxing Profit in a Global Economy) visaratt den nuvarande svenska företagsbeskattningen harbetydande konkurrensfördelar jämfört med andra beskattning av företagssektorn.Våra egna erfarenheter av företagsbeskattningen ärockså mycket goda. Vi gör bedömningen attföretagsbeskattningen fungerar på ett tillfredsställande sättoch uppfyller högt ställda krav på samhällsekonomiskeffektivitet.Skatteomläggningen har verkat . Detta ären alltför för att man skall kunna dra någrasäkra slutsatser om reformens olika effekter. Det saknasdessutom en samlad utvärdering av skattereformen.Mot denna bakgrund, och i frånvaro av någon merallvarlig kritik mot företagsbeskattningen, anser vi att det,med undantag av beskattningen av egenföretagen, inteföreligger något behov av att nu reformeraföretagsbeskattningen i den riktning som regeringenföreslår. Dessutom innebär regeringens förslag utmanandeavsteg från skattereformens bärande principer. Som ett avpartierna bakom den stora skattereformen kansocialdemokratin naturligtvis inte acceptera dessa flagrantabrott mot grundtankarna i det nya skattesystemet.2. Skattesystemets struktur och dubbelbeskattningen avolika inkomsterI det aktuella regeringsförslaget påstås att vissakapitalinkomster dubbelbeskattas. Man försöker skapaintryck av att dessa inkomster generellt sett är hårdarebeskattade än andra inkomster. Vi anser att dennabeskrivning är både onyanserad och ofullständig. Det finnsdärför skäl att här peka på vissa grundläggande drag i detnuvarande skattesystemet.Med undantag av vissa kapitalskatter är detproduktionen, som utgör basen för de skatter som tas ut.Det finns därför inte några ''dolda'' skattekällor som likt ettAlexanderhugg kan bidra till lösningen av den offentligasektorns finansieringsproblem. En krympande ekonomileder alltid till minskade skatteinkomster, vilket beror på attskattebaserna eroderas.Skatt tas ut i olika led av produktions- ochinkomstkedjan. Först beskattas både arbets- ochkapitalinkomster när dessa skapas i produktionen.Dessutom tas skatt ut när olika inkomster fördelas tillhushållen. Slutligen tas skatt också ut när inkomstenanvänds för konsumtion. Med utgångspunkt från dennabeskrivning kan vi konstatera att det inte bara äravkastningen på aktier som dubbelbeskattas, utan ävenmånga andra inkomster. Ett viktigt undantag från dennaprincip är ränteinkomster som enkelbeskattas.3. Viktiga delar i regeringens förslagRegeringens förslag omfattar inte baraföretagsbeskattningen utan även viktiga delar avkapitalbeskattningen, framför allt aktiebeskattningen. * Bolagsskatten sänks från till . Surven slopas och ersätts med en nyreserveringsmöjlighet i form av periodiseringsfonder. * Företagens avdrag för utdelningar på nyemissionerslopas (Annell-avdraget). * Flera ändringar i aktiebeskattningen genomförs:* utdelningsskatten slopas,* reavinstskatten på aktier sänks till . * Egna företagare (inkl. handelsbolag) får likvärdigaskattevillkor med aktiebolag:en viss del av företagetsrörelseöverskott beskattas med en kapitalskatt på ,förutom periodiseringsfonder införs ytterligare enreserveringsmöjlighet (s.k. expansionsmedel) föregenföretagare som gör det möjligt att finansierainvesteringar med lågbeskattade vinster,en nykvittningsmöjlighet införs för egenföretagare som innebäratt underskott i nystartade företag får kvittas mot löner ochandra arbetsinkomster. * Redan gjorda Surv-avsättningar upplöses genom atthälften av dessa skattekrediter får avskrivas utan någraskattekonsekvenser, medan den andra hälften ska återförastill beskattning inom fem år.4. Effekter av regeringens förslagI dag kan ett företag i princip utnyttja fyra olikafinansieringskällor för sina investeringar. Möjligheten attutnyttja dessa olika finansieringsmöjligheter varierargivetvis för olika företag, bl.a. beroende på dess storlek ochtillgång till den internationella kapitalmarknaden. Förutomskattekrediter kan ett företag finansiera sina investeringarmed lån, nedplöjda vinster eller tillskott av kapital frånföretagets ägare (nyemission). Det finns skillnader ibeskattningen av dessa finansieringskällor.I motsats till lån dubbelbeskattas i regel det riskbärandekapitalet. Ett viktigt undantag är emellertid nyemitteratkapital som bara beskattas i företaget. Regeringens förslagsyftar till att reducera dubbelbeskattningen av eget kapitalgenom att skatten på ägarnas utdelningsinkomster slopas.Dessutom halveras reavinstskatten på aktievinster vilketreducerar skatten på nedplöjda vinster.Den föreslagna skatteomläggningen är mycketlångtgående och leder därför till betydande samhälls- ochföretagsekonomiska effekter.Enligt vår mening bör de föreslagna förändringarnaprövas mot vissa grundläggande krav på en väl fungerandeoch en ekonomisk rationell företagsbeskattning.För det första bör beskattningen ha positiva effekter pånäringslivets investeringar, sysselsättning och produktion.För det andra är det samhällsekonomiskt angeläget attföretagsbeskattningen är neutral mellan såväl olikainvesteringar som mellan olika finansieringskällor.För det tredje är det inte möjligt att den svenskaskattenivån på näringslivets investeringar avviker kraftigtfrån skattenivån på investeringar i våra konkurrentländer.För det fjärde är det viktigt att också denna del avskattesystemet fungerar rent praktiskt och är enkelt attkontrollera och tillämpa för både skattemyndigheter ochföretag.Vi anser att den nuvarande företagsbeskattningen i alltväsentligt uppfyller dessa krav på ett rationellltskattesystem.Det har varit en svensk tradition i skattepolitiken att iförsta hand ge generösa skattevillkor för företagen. Nubryter regeringen mot denna viktiga princip genom att låtaföretagen betala stora skattesänkningar till ägarna.4.1. InvesteringseffekterSlopandet av utdelningsskatten på aktier ochhalveringen av aktievinstskatten innebär en skattesänkningmed ca . Nästan två tredjedelar, eller ca4 miljarder kronor, av denna skattesänkning finansierasgenom en skatteskärpning på företagssektorn.I dag är den faktiska skatten på företagens vinster 23 %.Kombinationen av sänkningen av bolagsskatten till ,slopandet av Surven och förslaget till periodiseringsfonderinnebär att denna skatt höjs till . Regeringensförslag leder alltså till högre skatt på företagen och lägreskatt för kapitalägare.Mot denna bakgrund är det intressant att analysera vilkainvesteringseffekter som följer av denna omfördelning avskatteuttaget. I likhet med förändringar i ränteläget(realräntan) bestäms företagens kapitalkostnader(avskrivningar och ersättning till ägare och långivare) ocksåav ändrade skatteregler. Företagets kapitalkostnader ärdetsamma som de lönsamhetskrav som ställs på eninvestering.Vi gör bedömningen att den slopade skatten påaktieutdelningar inte har några positiva effekter påinvesteringarna. Till att börja med påverkar förslaget intede största finansieringskällorna, lån och nedplöjdavinstmedel (kvarhållna vinster). Nedplöjda vinstmedelbeskattas enbart i företagen och inte hos aktieägarna.Det är först när dessa vinster utdelas till ägarna som detsker en beskattning. På nedplöjda vinster finns därför enskatteskuld vars storlek bestäms av utdelningsskatten.Slopas utdelningsskatten ökar visserligenutdelningsinkomsten efter skatt. Men minskarskattekrediten.Eftersom den slopade utdelningsskatten och förlusten avskattekrediten tar ut varandra påverkas inte företagensavkastningskrav på investeringar. Dessutom har inte denslopade utdelningsskatten några effekter för vissalågbeskattade aktieägare, som t.ex. försäkringsbolag ochliknande institutioner. Detta reducerar också effekterna avatt slopa utdelningsskatten.När nu detta förslag inte har några effekter påinvesteringar som finansieras med lån och nedplöjdavinster, återstår att granska förslagets effekter på övrigainvesteringar. Dessa effekter beror på vilka förutsättningarsom används för analysen.Om vi till en början utgår från att ekonomin är sluten,dvs. en ekonomi där alla tillgångar i aktier enbart ägs avsvenska hushåll och institutioner, får vi följande effekter.Slopas utdelningsskatten höjs ägarnas utdelningsinkomsterefter skatt med . Denna kraftiga ökning avdirektavkastningen efter skatt bidrar till en kursstegring påmarknaden. Som en följd av denna kursstegring blir detbilligare för företagen att nyemittera kapital.Effekterna på företagens kapitalkostnader ochavkastningskrav framgår av diagram 1.u1,3o1,1Lån = Investeringar som finansieras med lån.Nyem. = Investeringar som finansieras medkapitaltillskott från ägarna.Kv.vinstm.= Investeringar som finansieras mednedplöjda vinster.Gen.snitt.= Den genomsnittliga kapitalkostnaden föralla finansieringskällor.Källa: , UppsalaUniversitet och den Socialdemokratiska riksdagsgruppensekonomiska sekretariat.eSom vi konstaterat tidigare påverkas inteinvesteringarna som finansieras med lån av föreslagnaförändringar i aktiebeskattningen. Kapitalkostnaden fördessa investeringar är därför oförändrad. Diagrammet ovanillustrerar effekterna av samtliga skatteförändringar förbåde företag och hushåll. Skatten skärps på nyemitteratkapital som en effekt av att företagsbeskattning förändrasoch särskilt som en effekt av att både Surven och Annell-avdraget slopas, vilket inte kompenseras genom sänkningenav bolagsskatten.Denna skatteskärpning på företagen uppvägs emellertidav den slopade utdelningsskatten. Resultatet av dessaförändringar är att kapitalkostnaden reduceras med endasten tiondels procentenhet. Kapitalkostnaden på nedplöjdavinster minskar med ytterligare några tiondels procent,eftersom åtgärden att slopa Annell-avdraget inte påverkarskatten på dessa vinster. För ett genomsnitt av dessa olikafinansieringskällor sänks kapitalkostnaden med endast entiondels procentenhet, vilket motsvarar en sänkning avbruttokapitalkostnaden (inkl. avskrivningen) med ca 1--2%.Med utgångspunkt från de investeringskalkyler somanvänds i utredningen företagsbeskattning(SOU 1989:34 del två, bilaga 2) beräknas denna sänkningav kapitalkostnaden på kort sikt öka näringslivetsinvesteringar med endast 1--och pålängre sikt med ca endast 0,8--0,9 miljarder kronor.Dessa marginella effekter på näringslivetsinvesteringsvilja uppnås med en statsfinansiell kostnad påca , eller annorlunda uttryckt: för enkostnad på för staten kommerinvesteringarna knappt att öka med lika mycket. Fåkostsamma åtgärder har så liten effekt som denna. Somframgår av det fortsatta resonemanget är detta också detmest gynnsamma alternativet i vår bedömning avskatteomläggningens investeringseffekter.Dessa begränsade effekter kan förklaras med attutdelningsskatten sänks på allt ägarkapital, dvs. inte bara pådet kapital som har plöjts ned i företagen utanockså som erhållits i form av kapitaltillskott från ägarna. Enförbättring av det nuvarande Annell-avdraget hade därförvarit både billigare och mera effektivt för att minskaföretagens kapitalkostnader och stimulera investeringarna.Förändring av ägarstrukturenDen svenska ekonomin är givetvis inte sluten utantvärtom öppen och kännetecknas följdriktigt av ett stortinternationellt beroende. Företagens avkastningskravbestäms därför till stor del på den internationellakapitalmarknaden.I dag äger utländska placerare av detbörsnoterade aktieinnehavet, vilket motsvarar ca 200miljarder kronor. Detta faktum har givetvis betydelse förbedömningen av effekterna av föreslagna förändringar iaktiebeskattningen. Såväl förslaget att slopautdelningsskatten som halveringen av aktievinstskattensaknar betydelse för utländska ägare.Detta beror givetvis på att utlänningar betalar skatt påsitt aktieinnehav i sina hemländer. Deras betalningsvilja försvenska aktier ökar därför inte för att de svenska hushållenoch institutionerna får sänkt skatt på sina aktieplaceringar.Höjningen av direktavkastningen efter skatt leder till attsparande i aktier blir mer attraktivt för svenska ägare iförhållande till annat hushållssparande. Den ökadeefterfrågan på aktier kommer att till en början driva uppkurserna.I takt med denna överströmning av kapital till aktier ärdet rimligt att räkna med ett ökat utbud av aktier frånutländska ägare. Det innebär att den ökning av riskkapitaletsom frigörs genom den slopade utdelningsskatten delviskommer att exporteras till utlandet. Detta bromsar ellert.o.m. eliminerar den kursstegring på börsen som annarsskulle ha inträffat.Dessa effekter på börsen innebär i sin tur attnyemissioner inte blir billigare för företagen. Förslaget attslopa utdelningsskatten har därför inte några positivainvesteringseffekter. Vår bedömning av effekterna påinvesteringarna överensstämmer också med det synsätt somredovisas i en av de utredningar som ligger till grund för dennu aktuella propositionen (se bilaga 2 till Fortsattreformering av företagsbeskattningen, SOU 1993:29).Redan detta faktum borde vara skäl nog för regeringenatt överge sitt förslag till skattesänkningar på aktier. Viavvisar mot denna bakgrund dessa båda förslag tillkapitalskattesänkningar. Förslagen har inte några positivainvesteringseffekter utan leder bara till en förändring avägarstrukturen på börsen.u2,3o2,1Källa: , UppsalaUniversitet och den Socialdemokratiska riksdagsgruppensekonomiska sekretariat.eFörskjutningen av ägarstrukturen sker i första hand istörre företag som har en produktion utomlands. Mindreoch medelstora företag har inte i samma utsträckning somdessa företag tillgång till den utländska kapitalmarknaden.I motsats till regeringen gör vi inte bedömningen att dessaföretag enbart är hänvisade till den svenskakapitalmarknaden.Förslaget att slopa skatten på aktieutdelningen bidrar tillatt svenska aktieägare förbättrar sin avkastning efter skatt.Ägarna till små och medelstora företag kommer därför attkräva motsvarande avkastning på sina placeringar. Dethöjer deras avkastningskrav och försämrarinvesteringsincitamenten.Vi anser att en lindring av beskattningen av det egnakapitalet i företagen bör riktas mot ägarnas kapitaltillskottoch tillfalla företagen.Vi anser att en förbättring av Annell-avdraget ger dessaeffekter. Vi kräver därför att en översyn görs av dettaavdrag. Vi är dock medvetna om de risker i form av bl.a.skatteplanering som kan inträffa vid en användning avAnnell-avdraget. Den föreslagna översynen bör därför varainriktad på att bl.a. förenkla nuvarande regler och utformadessa regler så vissa icke önskvärda effekter av detta kanundvikas.4.2. Effekter på bolagsskattenSom alternativ till regeringens omläggning avföretagsbeskattningen föreslår vi att nuvarande bolagsskattär oförändrad i utbyte mot attdirektavskrivningar införs . För att bl.a.minska den statsfinansiella kostnaden fördirektavskrivningen föreslår vi att Surven slopas redan från1994. anser vi emellertid att Surven bör ersättasmed den typ av periodiseringsfonder som inte är enskattesubvention och som har den utformning som föreslåsi departementspromemorian, Ändringar ibolagsbeskattningen m.m. (Ds Fi 1993:28).Regeringen bör emellertid återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag som uppfyller kraven på enstatsfinansiell neutral omläggning.Inom ramen för ett oförändrat skatteuttag pånäringslivet kan periodiseringsfonder skapa en mera neutralbeskattning av olika företag. På så sätt ökar effektiviteten iföretagens kapitalanvändning.5. Införande av direktavskrivningarDet är möjligt att skattevägen stimulera näringslivetsinvesteringar.