ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K703 · 1993-01-26 00:00:00 — I ett demokratiskt rättssamhälle är det av yttersta vikt attdet finns ett starkt skydd för de politiska partiernas namn,d.v.s. partibeteckningarna.Problem uppkommer om två partier som alltså är ideellaföreningar använder samma ''namn'' kanske efter uppenbarnamnstöld. Härigenom uppkommer alltid enförväxlingsrisk. Detta kan självklart få praktiskakonsekvenser i många sammanhang och inte bara i valtider.När det gäller organisationsnummer finns en lag(1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer.Enligt denna lag skall identitetsbeteckning(organisationsnummer) fastställas för vissa juridiskapersoner såsom aktiebolag och handelsbolag.Organisationsnummer kan också fastställas för annanjuridisk person som ansöker därom, t.ex. en ideell föreningsom driver politisk verksamhet. Dettta sker enligt ettenhetligt system för identifiering av juridiska personer. HosRSV förs ett register över samtliga tilldeladeorganisationsnummer. En registrering innebär att denjuridiska personen tilldelas en unik identitetsbeteckning iform av ett organisationsnummer. Någon prövning avnamnet (firman) krävs inte enligt lagen och görs därför intevid registrering av ideella föreningar.Enligt bestämmelser i vallagen kan ett parti få sinpartibeteckning registrerad hos RSV. Registreringeninnebär att det parti som står bakom registreringen har ettvisst skydd mot att andra partier otillbörligt användersamma partibeteckning vid val. Registreringen saknar dockbetydelse i andra sammanhang.Politiska partier har uppenbarligen ett relativt bräckligtidentitetsskydd. Partierna har visserligen skydd för sittorganisationsnummer under hela sin verksamhetstid menför sin partibeteckning endast vid val. Detta förefaller varaett svårbegripligt rättsläge.Slutsatsen blir att det är klart motiverat att införa ettförstärkt skydd för politiska föreningars partibeteckning.Ytterst handlar det om att förhindra vilseledande avallmänheten i viktiga demokratiska sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om registrering av partibeteckning.
mot · GG02K705 · 1993-01-26 00:00:00 — Valdeltagandet vid de kyrkliga valen har blivit allt lägre.Inom kyrkan pågår en utvärdering av vad anledningendärtill kan vara, som man ämnar vidtaga åtgärderför att förbättra detta deltagande.Ett sätt att höja intresset är att vidga möjligheterna attkunna påverka kyrkan genom att införa direktval även tillstiftsfullmäktige och kyrkomöte. Dessa båda organ tillsättsför närvarande genom en mycket krånglig process, somdessutom får orättvisa följder och som missgynnar de storaförsamlingarna. Varje röst väger därigenom inte lika tungt.Genom en samlad kyrkans valdag där medlemmarna vidett och samma tillfälle kan rösta till såväl kyrkofullmäktigesom stiftsfullmäktige och kyrkomöte ökar möjligheterna attpåverka, vilket kan vara ett sätt att öka intresset för attrösta.Kyrkofullmäktigevalet är felplacerat itiden. Det vore lämpligare om det placerades ett annat år ändå riksdags- och kommunalval sker. Även en sådan åtgärdskulle kunna tänkas öka intresset.Dessutom vore det bra om mandatperioderna blevfyraåriga i stället för treåriga. Detta hänger givetvis ihopmed hur ofta valen till riksdag, landsting ochkommunfullmäktige skall äga rum. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att vid en samladkyrkans valdag direktval införs till stiftsfullmäktige ochkyrkomöte,2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att mandatperioden bör blifyraårig.
mot · GG02K706 · 1993-01-26 00:00:00 — Otillbörligt nyttjande av partibeteckningar på valsedlar En valsedel ska, för att vara giltig, uppta ettkandidatnamn, registrerat för partiet i fråga. Det haremellertid visat sig föreligga möjligheter för ett missbruk avetablerade partiers namn. Som exempel kan nämnas attunder senaste valet i kommun gick så kallade''offensivare'' ut med en valsedel under partibeteckningen''Socialdemokratiska '' och med detdåvarande socialdemokratiska kommunalrådet som förstanamn. I övrigt upptog valsedeln namn på ''offensivare''.Kommunalrådet hade inte tillfrågats om att förekomma pådenna valsedel.En grundläggande princip för allmänna val bör vara attväljarna ska rösta i enlighet med ett rationellt grundatbeslut i de frågor valen gäller. Väljarna ska också kunnautgå ifrån att de kandidater som står på ett partis lista ocksårepresenterar detta parti. De namn som fanns från och medandra namnet på valsedlar enligt exemplet ovan hade inteutgett sig för att följa det partiprogram som partibeteckningoch förstanamn stod för.Vi anser att en ändring av vallagen 6 kap. 9 § så attpåtalat missbruk av partimarkerade valsedlar undanröjssnarast måste komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ändring av 6 kap. 9 §vallagen.
mot · GG02K707 · 1993-01-26 00:00:00 — Med parti avses varje sammanslutning eller grupp avväljare, som uppträder i val under särskild beteckning (3kap 7 § RF).I beslut hos om registrering avpartibeteckning för val till noteras ett ombud förpartiet i registret över partibeteckningar.En registrerad partibeteckning medför inte ensamrätt.Det är i och för sig möjligt att använda partibeteckningen ikommunal- eller landstingsval mot partiets vilja. Ävenandra former av missbruk av partibeteckning kanförekomma.Reglerna måste ändras för att förhindra missbruk ellerobehörigt utnyttjande av partibeteckning. En möjlighet kanvara att ge den som antecknats som ombud ensamrätt tillpartibeteckningen i alla politiska sammanhang, en annanatt partiets stadgeenliga styrelse kan vara bärare av rätten.Det kan finnas flera lösningar.Frågan om skydd för partibeteckning måste få enacceptabel lösning inom det politiska regelverket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna måste ändras i syfteatt förhindra missbruk eller obehörigt utnyttjande avpartibeteckning i politiska sammanhang.
mot · GG02K801 · 1993-01-26 00:00:00 — Angående återinförande av det svenska ordensväsendet Till /92 väcktes tre motioner(1991/92:K812, K820 och K822) som samtliga föreslog attordensväsendet i skulle öppnas upp för svenskamedborgare. De tre motionerna behandlades avkonstitutionsutskottet i betänkandet 1992/93:KU7.De tre motionerna avslogs alla med motiveringen attskälen som 1975 ledde till att belöningssystemet för svenskamedborgare förändrades föregicks av ett grundligtberedningsarbete.Ordnar är ett sätt för ett land att visa sina medborgareuppskattning för gärningar i rikets tjänst inom samhälletsalla områden. Det kan vara fråga om statliga insatser, konst,sport, musik, litteratur, privat företagande o.s.v. IStorbritannien förlänas nära 3.000 personer ordnar.I våra nordiska grannländer , och Norgeär utdelandet av ordnar till de egna medborgarna ocksåvanliga.Det är i princip bara som har bestämmelsen attendast utländska medborgare anses vara förtjänta av desvenska ordnarna. Det betyder t ex att invandrare sombehållit sitt hemlands medborgarskap i teorin kan förlänasen orden -- men inte vårt lands egna medborgare! Svenskamedborgare får nöja sig med H.M. Konungens fem olikamedaljer. Detta faktum innebär dock att man faktiskt harerkänt att en viss form av belöningssystem har betydelse.I utskottets betänkande 1992/93:KU7 hävdas vidare attde skäl som ledde års beslut fortfarande hargiltighet. Jag delar inte denna inställning. Tvärtom visar detnuvarande utdelandet av kungliga medaljer att det finns ettbehov av utmärkelser. Eftersom vi i dessutom redanhar flera ordnar är det obegripligt att man inte använderockså dessa för utdelande till svenska medborgare.Ordensregler som omgärdar de svenska ordnarna kanmöjligen behöva moderniseras för att överensstämma meddagens verklighet. Men detta torde vara ett mindre problemi sammanhanget.I samband med att ordensväsendet åter öppnas försvenska medborgare är det naturligt att ochSvärdsorden återinförs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar åter ge svenska medborgarerätten att erhålla svenska ordnar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modernisering avordensreglerna,3. att beslutar återupprätta ochSvärdsorden.
mot · GG02K802 · 1993-01-26 00:00:00 — Jämfört med andra länder har ovanligt kortavalperioder -- . Detta skapar en ryckighet ochförsvårar långsiktiga lösningar. Redan andra året av envalperiod är året före valet. Det tredje året är valåret. Enregering har därför en för utarbetande avlångsiktiga lösningar. Landet skulle gagnas av väsenligtlängre valperioder, minst fyra helst fem år.De tätt återkommande opinionsundersökningar, som fårstor publicitet i media, har i vissa avseenden sammaeffekter. Under mitt första år i har jag kunnatfölja hur de tätt återkommande opinionsundersökningarnapåverkar det politiska livet på samma ogynsamma sätt somkorta valperioder. Partierna som råkar notera sjunkandeopinionssiffror har svårare att hålla fast vid långsiktigheteni sin politik. Man diskuterar livligt olika utspel som på ettogynnsamt sätt påverkar samarbetet i en koalitionsregering.I publiceras 2--3 störreopinionsundersökningar.Vi har val i och inte varje vecka.Medborgarna bör få tillfälle att bedöma regeringens ochoppositionens agerande efter så långa perioder somvallagen föreskriver.I detta sammanhang vill jag peka på de storafelmarginaler och därmed osäkerhet medopinionsundersökningar baserade på ett- eller tvåtusentillfrågade. Det stora flertalet opinionsundersökningarbaserar sig också på ett sådant begränsat underlag.Jag är medveten om att det i praktiken inte är möjligt atti lagen förbjuda opinionsundersökningar. vill jagpeka på att i ett stort antal demokratiska länder har åtgärdervidtagits för ej sällan rätt långt gående lagliga begränsningarför publicering av opinionsundersökningar.Jag vill föreslå att ger regeringen till känna önskar tillsättandet av en utredning med uppdrag:att se över och redovisa litteraturen som finns omopinionsundersökningarnas effekter,att se över ochredovisa bestämmelser som finns i andra länder för olikaformer av begränsning för publicering avopinionsundersökningar mellan valen,att framläggaalternativa förslag till eventuella begränsningar igenomförande eller publicering av opinionsundersökningarsom är förenliga med grundlag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en utredning föratt se över effekterna av opinionsundersökningar.
mot · GG02K803 · 1993-01-26 00:00:00 — Till slut tvingades regering och riksbank att accepteravalutamarknadens krafter. Varför inte också accepterakrafterna på fåfängans marknad och återinföraordensväsendet! Det skulle dessutom ge statskassan en inteobetydlig förstärkning om mottagaren finge erläggaåtminstone dubbla framställningskostnaden för varjeerhållen orden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra ordensväsendet.
mot · GG02K804 · 1993-01-26 00:00:00 — Stödet till radio- och kassettidningar Stödet till radio- och kassettidningar är så utformat attde synskadades valfrihet begränsas. Detta stämmer inteöverens med regeringens synsätt att handikappade skall geslikvärdiga villkor med dem som ej har handikapp. På denpunkten hoppas jag att aviserade åtgärder påhandikappområdet kan innebära förändringar till detbättre. Redan nu bör förändringar ske när det gällerstödformerna för radio- och kassettidningar.Såväl flerdagstidningar som endagstidningar med litenupplaga missgynnas av det regelsystem som gäller.Tidningar med en upplaga på mindre än 16.000 exemplarhar svårt att få ekonomiskt underlag för att komma ut somradioeller kassettidning. En tidning som exempelvisÖstgöten, med en upplaga på knappt 7.000 exemplar, måstekomma upp i av upplagan som radio- ellerkassettidning för att uppfylla kravet på ett högstastödbelopp på /abonnemang. Normalt beräknasantalet abonnenter vara av den trycktaupplagan.När behandlade denna frågaunder förra gavs inga skäl varför inte enförändring skulle kunna ske, inga skäl förutom att det varsvårt att försvara stödbelopp till enskilda prenumeranter istorleksordningen per exemplar. Därförbegränsades tidigare bidragsbeloppet per exemplar ochabonnemang för lågtäckningstidningar till 100 kronor.Detta är egentligen inte ett skäl om handikappade ocksåskall ha rätt till mångfald och valfrihet när det gällerdagstidningar. Man kan mycket väl tänka sig andrabegränsningsformer och en utformning av stödsystemet somger den i denna motion efterfrågade effekten.Regeringen bör definitivt arbeta för att finna bättreregler inom de rådande stödformerna, regler som gynnarmångfald och valfrihet på radio- ochkassettidningsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändrade regler för stöd tillradio- och kassettidningar.
mot · GG02K805 · 1993-01-26 00:00:00 — Ledighet för politiska förtroendeuppdrag Rätten till ledighet för kommunala förtroendeuppdragregleras i 4 kap. 11 § i kommunallagen. Bestämmelsenomfattar alla kommunala uppdrag och är användbar påledamöter och suppleanter i fullmäktige, styrelse och övriganämnder samt revisorer och revisorssuppleanter. Deangivna reglerna säger endast att den förtroendevalde ''harrätt till den ledighet från anställning som behövs föruppdraget''.Det finns inget direkt stöd i denna lagstiftning eller dessförarbeten för att en förtroendevald med skifttjänstgöringhar rätt till ledighet från påföljande nattskift.nDet lär inte finnas någon lagstiftning som reglerar rättentill ledighet för de statliga uppdragen som nämndeman iexempelvis tingsrätt och länsrätt. Mot bakgrund av den viktsom tillmäts ett ökat politiskt engagemang hosmedborgarna måste detta anses ytterst otillfredsställande.Ledighetsreglernas utformning för kommunalaförtroendeuppdrag innebär att den stora grupp påarbetsmarknaden som har skiftarbete är utlämnad till sinarbetsgivares godtycke om han eller hon skall ha möjlighetatt åta sig kommunala förtroendeuppdrag påmänniskovärdiga villkor.Det är likaså en mycket allvarlig brist att det inte finnsnågon ledighetslagstiftning för uppdrag som nämndeman.Statligt och kommunalt anställda har i allmänhet rätt tillsådan ledighet enligt gällande kollektivavtal. Någon sådanrätt förekommer normalt inte på den privata sidan.Härigenom skapas en dålig representativitet hosnämndemannakåren.Jag anser att snabba lagstiftningsåtgärder för att ta bortdessa orättvisor behövs. Behövlig ledighet för politiskaförtroendeuppdrag, också med hänsyn till skiftarbetandesvillkor, måste garanteras genom lagstiftning. Nämndemänsrätt till ledighet för uppdrag måste också lagregleras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attde lagbestämmelser som reglerar rätten till ledighet förpolitiska förtroendeuppdrag bör ses över i enlighet med vadi motionen anförts.
mot · GG02K806 · 1993-01-26 00:00:00 — I en demokrati är det fria valet av grundläggandebetydelse och därför är valhemligheten omistlig förmedborgarna. Skyddet för valhemligheten är också mycketgod i Sverige.I vissa situationer uppkommer dock risker förvalhemligheten och det gäller de poströster som avlämnatspå valdagen och som räknas i efterhand. I små valdistriktfinns risk att valhemligheten röjs beträffande enstaka, påvaldagen, avgivna poströster. När dessa poströster senareräknas, sker detta offentligen med avprickning motvallängd. Om alla valsedlar tillfallit samma parti avslöjasobevekligen och exakt de poströstandes val. Även omrösterna tillfallit olika, men inte alla i valet deltagandepartier, kan de närvarande rösträknarna och ev. åskådare ivarje fall avgöra vilka partier som de poströstande väljarnainte röstat på. I båda dessa situationer ärvalhemligheten och därmed det fria valet i fara.En motion med liknande lydelse väcktes under förrariksmötet (1991/92:K704). Den behandlades i betänkande1992/93:KU6, och där anförs att i ettdelbetänkande lagt förslag om att poströstning på valdagenskall slopas utom för väljare som befinner sig i annankommun än hemkommunen. De skall kunna rösta i särskildvallokal. Utskottet anför att detta skulle minska detpåtalade problemet. Detta gäller dock under förutsättningatt de avgivna rösterna räknas på ett annat sätt än mednuvarande regler. I annat fall skulle problemet faktiskt ökavid en begränsning av röstandet, i det att antalet röster blevändå färre än . Det är alltså av stor vikt att de röstersom avges i annan kommun på valdagen räknas på ettsådant sätt att valhemligheten garanteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garanterad valhemlighet vidpoströstning på valdagen.
mot · GG02K807 · 1993-01-26 00:00:00 — En av de viktigaste uppgifterna i en demokrati är attkunna rekrytera och nominera engagerade och kunnigapersoner till politiska uppdrag. Detta arbete försvåras av attde politiska partierna i ökad omfattning utsätts för s.k.spränglistor. I senaste valet fick flera riksdagspartier sinakandidater utbytta mot företrädare för andra partier.Det är av största vikt att reglerna är så utformade att deskyddar partierna mot ''kupper'', typ spränglistor.Kandidater på listor måste skyddas mot obehöriginblandning på av partiorganisationerna ej fastställdavalsedlar. Det största problemet vi kan se, är att manvilseleder väljarna genom att byta ut namn på valsedelnmen bibehåller partibeteckningen.Regler bör utformas så att partierna är ansvariga förvalsedlarna och att inga obehöriga får användapartibeteckningar utan godkännande av den ansvarigapartiorganisationen och av kandidaterna på valsedlarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av sådana ändringar ivallagen som förhindrar spränglistor.
mot · GG02K809 · 1993-01-26 00:00:00 — är det statsministern på öppen gata.Det var en händelse som skakade om och somän inte lämnar de flesta medborgare oberörda. Vidsidan av polisens utredning har det startats flera så kalladeprivatspaningar.Man måste taga detta på allvar. Jag menar attprivatspaningarna är ett utslag av allmänhetens misstro motde myndigheter som har att handha utredningen. Engenomläsning av det material som är offentligt ger vidhanden en hel del oklarheter. Jag menar att tiden är mogenför att en medborgarkommission tillsätts som får till uppgiftatt göra en allsidig granskning av mordutredningen.Syftet är alltså inte att störa polisutredningen. Men enmedborgarkommission kan medverka till att öka denmedborgerliga insynen, samt räta ut en hel del frågetecken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en medborgarkommissionangående utredningar om mordet på börtillsättas.
mot · GG02K811 · 1993-01-26 00:00:00 — Stödet till radio- och kassettidningar Från och med /92 infördes ett högstastödbelopp för radio- och kassettidningar. Beloppet är på per abonnemang för flerdagarstidningarrespektive per tidningsexemplar förendagstidningar. Detta drabbar flerdagarstidningar medliten upplaga, ofta andratidningar och utgör därmed ett hotmot den politiska mångfalden.Det kostar att göra en 6-dagarslandsortstidning tillgänglig för synskadade. beräkningar antas antalet abonnenterpå radio- och kassettidningar vara av dentryckta upplagan. I teorin skulle det innebära att tidningarmed en upplaga mindre än 16 000 exemplar inte skulle haunderlag för att komma ut som radio- och kassettidning. Ipraktiken ser det dock annorlunda ut. Flera dagstidningarär tveksamma om att starta utgivning för synskadadeeftersom de är rädda att ej nå upp i nödvändigt antalabonnenter. Detta hämmar utbyggnadstakten.Konsekvensen har bl.a. blivit att tidningen läggas ned som radiotidning för synskadade. För attundvika att andra dagstidningar med liten upplaga rönersamma öde måste reglerna ändras.Särskild hänsyn måste tas till tidningar med småupplagor, så att inte synskadades valfrihet begränsas. Förtidningar med en upplaga under 10 000 exemplar måste etthögsta stödbelopp om /abonnemang kunnagodtas. En motsvarande höjning måste också göras förendagstidningar med liten upplaga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett högre stödbelopp förtaltidningar.
mot · GG02K812 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till radio- och kassettidningar Från och med innevarande budgetår infördes ett högstastödbelopp för radio- och kassettidningar. Beloppet är på per abonnemang för flerdagarstidningar och 100kronor per tidningsexemplar för endagarstidningar. med liten upplaga, ofta dåandratidningar, och utgör därmed ett hot mot den politiskamångfalden.Enligt taltidningsnämndens beräkningar antas antaletabonnenter på radio- och kassettidningar vara cirka 0,25%av den tryckta upplagan. I teorin skulle det innebära atttidningar med en upplaga mindre än cirka 16 000 exemplarinte skulle ha underlag för att komma ut som radio- ellerkassettidning. Verkligheten är emellertid annorlunda. Fleradagstidningar är tveksamma om att starta utgivning försynskadade, eftersom de är rädda att inte nå upp inödvändigt antal abonnenter. Detta hämmarutbyggnadstakten.Konsekvensen har blivit att tidningen måstläggas ned som radiotidning för synskadade. För attundvika att andra dagstidningar med liten upplaga rönersamma öde, måste reglerna ändras.Särskild hänsyn måste tas till tidningar med småupplagor, så att inte synskadades valfrihet begränsas. Förtidningar med en upplaga under 10 000 exemplar måste detkunna utgå ett högre stödbelopp per abonnemang. Enmotsvarande höjning måste också göras för endagstidningarmed liten upplaga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till radio- ochkassettidningar.
mot · GG02K813 · 1993-01-26 00:00:00 — nyhetsinformation och litteratur() har till uppgift att göra nyhetsinformationoch litteratur tillgänglig för begåvningshandikappade, dövaafatiker m.fl. Det är grupper i samhället som är de ikulturellt avseende mest eftersatta. Det är sombestämt att lättlästa böcker och en lättläst nyhetstidning skages ut och att en särskild stiftelse ska svara för utgivningen.Stiftelsens verksamhet är ännu i ett uppbyggnadsskede.Det etappmål som i olika sammanhang nämnts förverksamheten om att 20 böcker ska ges ut och att ennyhetstidning ska utkomma har ännu inte nåtts.Tvärtom har utgivningen av såväl böcker som tidningsjunkit. Stiftelsen riskerar att komma in i en ond cirkelgenom att stiftelsens produkter inte är nog kända bland dekonsumenter man vänder sig till som en effektivmarknadsföring inte kan bedrivas av ekonomiska skäl.Målgruppen utvecklingsstörda går inte att nå medtraditionella marnadsföringsmetoder. Det tar attnå fram med budskapet och man måste gå via olikaförmedlare, t.ex. personal som arbetar på dagcenter.Under flera år har kostnadsökningarna inom debranscher där arbetar varit högre än de statligaanslagen. När det gäller intäkterna kan stiftelsen interäkna med samma nivå som tidigare på grund av dennuvarande ekonomiska situationen. Framförallt harinköpen från biblioteken minskat.LL-stiftelsen är en handikappolitisk och kulturpolitisksatsning. De mål om en miniminivå på en utgivning av 20LL-böcker och en veckoutgivning av tidningen måsteuppnås för att verksamheten ska bli meningsfull. Genom attde medel som stiftelsen fått på både drifts- och kapitalsidanär otillräckliga kan inte detta mål uppnås. Stiftelsenbehöver ökat stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till .