mot · GG02Jo60 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling InledningUnder det socialdemokratiska regeringsinnehavetinleddes den omställning av samhället som är nödvändig föratt nå en långsiktig hållbar utveckling. Vi kalladeåtgärderna för omställnings- och avvecklingsplaner ochhävdade att det som förestod var en ny fas i detmiljöpolitiska arbetet, en fas som är svårare och meragenomgripande än de tidigare. skulle inte enbartutsläppsgränser fastställas och utsläpp nedbringas, nu skulleframför allt själva livsstilen och samhällets uppbyggnadförändras.Miljökonferensen i förstärkte denna vår grundsyn. IHur mår ?, bilaga till Miljöproposition 1990/91:91,ställdes frågan: Hur många människor kan leva på vårstandard utan att jordens resurser tar slut? Svaret blev enhalv miljard och visar att de krav som framfördes i omen annan fördelning av jordens resurser kräver enomställning av den industrialiserade världen.Regeringen följer nu upp våra tidigare förslag i vad mankallar Kretsloppspropositionen. De förväntningar somföregick förslaget var inte små. Besvikelsen är därför destostörre när innehållet nu visar sig vara mycket magert. Manhade kunnat förvänta sig en analys av vilka kretslopp somär mest angelägna att sluta och vilka vägar regeringen väljerför att nå dit. I stället har regeringen plockat ut enstaka bitarsom t.ex. skärpta krav på återanvändning/återvinning avförpackningar och industrins producentansvar föråtervinning av papper.När de stora miljöfrågorna står överst på den politiskadagordningen för väljarna, när frågorna verkligen kräversin lösning för att garantera en bra framtid för våraefterkommande, då klarar regeringen inte, på grund av sinsammansättning, att lägga fram ett kraftfullt förslag sombidrar till frågornas lösning.I vårt alternativ till denna proposition tar vi upp frågorom producentansvar, styrmedel, kemikalier, förpackningaroch varor, avfall, papper, energi och transporter samtjordbruk.ProducentansvarI lagen om kemiska produkter är producentansvaretklart uttalat och det är angeläget att -- som i regeringensförslag -- stärka producentansvaret även irenhållningslagen. Därför gav den förra socialdemokratiskaregeringen den s.k. förpackningsutredningen etttilläggsdirektiv att utreda förslag till ett fullständigtproducentansvar för förpackningar. Den utredningen liggertill grund för producentansvaret i regeringens proposition.I huvudsak är det den aviserade Kretsloppsdelegationensom får ansvaret att i varje enskilt fall formuleraproducentansvaret för de olika produktgrupperna.Eftersom lagen är så allmänt hållen är det enligt vår meningnödvändigt att det straffrättsliga ansvaret fastställs liksomansvarsfrågan vid en eventuell konkurs i de förordningarsom skall utarbetas i anslutning till beslut omproducentansvar för olika varugrupper. Successivt börföreskriftsarbetet utvecklas till fler angelägna områden,som t ex elektronik och bilar.Det är angeläget att regeringen noga följer detinternationella arbetet och gentemot andra länder driverfrågan om ett fysiskt och ekonomiskt producentansvar förvaror och förpackningar.StyrmedelRedan i den socialdemokratiska regeringensmiljöpolitiska proposition 1990/91:90 presenterades hur deolika miljöpolitiska styrmedlen skulle utvecklas. Däreftertillsattes flera utredningar som preciserade hur de kananvändas. Vi införde också flera miljöskatter och avgifter,däribland koldioxid- och svavelskatt, samt en renodladkväveoxidavgift. Det är fortfarande angeläget att geskattesystemet en mer utpräglad miljöprofil liksom attutveckla övriga styrmedel. De borgerliga partierna ansågtidigare att socialdemokraterna inte gått tillräckligt hårtfram med framför allt ekonomiska styrmedel. klararregeringen inte ens att införa en avfallsskatt på osorteratavfall. Regeringen föreslår dessutom att de gamlaförpackningsavgifterna skall avskaffas i stället för attverkligen ge dem en styrande effekt i syfte att minskaantalet förpackningar.Kommunerna har numera möjlighet att differentieraavfallstaxorna för att stimulera källsortering. Vi anser attäven vatten- och avloppstaxan, liksom energitaxan, börkunna utformas för att ge användarna klara ekonomiskaincitament att minska vatten- och energiförbrukningen. Viföreslår att en utredning tillsätts för att presentera förslagtill hur sådana taxor kan utformas.Både i kretslopps- och forskningspropositionerna borderegeringen konkret ha presenterat hur den i framtidenämnar hantera de miljöekonomiska styrmedlen. Vi anseratt detta område är mycket angeläget att utveckla. Genomekonomiska styrmedel kan näringsliv och konsumtionbättre styras mot en miljöriktig och långsiktigt hållbarutveckling. För att få bra målprecision ochkostnadseffektiva lösningar är det nödvändigt att stärka denmiljöekonomiska forskningen och i vår forskningsmotionföreslår vi därför att ett nytt institut med denna inriktninginrättas. Även information och utbildning är viktigastyrmedel för att minska miljöstörningarna, liksom ett merallmänt utnyttjande av miljökonsekvensbeskrivningar,miljörevisioner och utarbetande av miljöstandarder.KemikalierKemikaliekontrollen i vårt land är bland de främsta ivärlden. Informationsskyldigheten och den lagstadgadesubstitutionsprincipen ger myndigheterna stora möjligheteratt ställa krav på näringslivet. Vi har även bedrivit ettframgångsrikt internationellt arbete. Det är emellertidalltjämt viktigt att minska andelen farliga kemikalier isamhället. Särskilt angeläget är att minska miljöskadligakemikalier i avloppsvatten och avfall. Först då kan vi få enbra och giftfri cirkulation av material.I propopsitionen skriver regeringen attKemikalieinspektionen bör ges två uppdrag -- att begränsakloranvändningen och att påskynda utvecklingen motmiljövänligare tvätt-, disk- och rengöringsmedel.Regeringen har uppenbart inte heller här kommit överensutan miljöministern skall återkomma till regeringen medförslag om sådana uppdrag. Det ser vi fram emot, men vivill utvidga uppdraget till att också gälla andra angelägnakemikaliegrupper. Vi föreslår därför attKemikalieinspektionen får ett nytt s.k.begränsningsuppdrag för att gå igenom ett antal angelägnakemikalieområden, bedöma deras risker och överväga vilkabegränsningar eller avvecklingar som är angelägna.Det är enligt vår mening angeläget med större insatserför information om substitutionsprincipen och om möjligautbyteskemikalier riktade speciellt till kommuner ochnäringsliv. Stat, kommuner och näringsliv borde kunnasamordna och tillsammans finansiera en sådan information.Även på det internationella planet och i pågående EG-förhandlingar måste frågan drivas.AvfallKällsortering av avfall är nödvändigt för att få renaprodukter som kan återvinnas eller återanvändas.Kommunerna och deras avfallsbolag skall upprättaavfallsplaner och stimulera till ökad källsortering. Fr.o.m.1994 skall allt avfall sorteras innan det läggs på tipp ellerbränns och kommunerna har möjlighet att användadifferentierade taxor som styrmedel. har det gåttganska trögt både med källsortering och de kommunalaavfallsplanerna. Vad gör regeringen för att förmåkommunerna att fullfölja beslut?Många långlivade varor kommer att utgöra framtidamiljöproblem när de blir avfall. Ett sådant exempel utgöromhändertagandet av kasserade plastbåtar, som bådeinnehåller stora mängder plast och en hel delelektroniska finesser. Likaså bör omhändertagandet avmaterial från gamla hus som rivs ske på ett miljömässigtacceptabelt sätt. Angeläget är t.ex. att samla in miljöfarligadelar, som radioaktiv blågrå lättbetong och PCB-haltigafogmassor.Avloppsslam från de kommunala reningsverken utgörett stort problem i många kommuner, som det ärnäringsrikt och borde användas som gödsel på åkrarna.Halterna av metaller och skadliga organiska kemikalier ärofta alltför höga. Mindre förorenade fällningskemikaliersamt minskade utsläpp till VA-nätet från industrier ochhushåll är nödvändigt för att komma ner i acceptabla nivåer.Slutna kretslopp för industrins avloppsvatten samt minskadkemikalieanvändning i hushållen måste därför stimuleras.Även avvecklingen av amalgam inom tandvården kommerpå sikt att sänka tungmetallhalterna i slammet.Industriavfallet deponeras i hög grad trots attandelen brännbart avfall är stor. Dessutom är oftaindustriavfallet rent och mängderna är tillräckligt stora föratt vara intressanta att ta tillvara. För många företag är dett.o.m. ekonomiskt lönsamt att sortera och återanvändaavfall; införandet av materialbalanser och avfallsrevisionerär bra hjälpmedel för att optimera denna hantering.En avgift på osorterat avfall skulle med stor sannolikhetstimulera till en bättre avfallshantering. anser att avgiften bör ligga iintervallet 300--/ton för att få tillräckligt styrandeeffekt. I första hand bör miljöministerns aviseradeutredning om avfallsskatt koncentreras på industriavfallet.För att ytterligare stimulera nyttiggörandet av avfall börhandel med avfall underlättas. Särskilt angeläget är det attstimulera regional handel, eftersom man då får rimligatransportavstånd. Det kan exempelvis gälla att återanvändaförpackningsmaterial eller plastspill. Handel med avfallskulle kunna initieras av den kommandeKretsloppsdelegationen eller . Ävenpå andra sätt måste marknaden föråtervinning/återanvändning stimuleras. är ofta prisetför jungfrulig råvara lägre än priset på återvunnet material.Förpackningar och varorRegeringens kretsloppsproposition prioriteraråtervinning eller återanvändning av förpackningar. Det ären i och för sig angelägen uppgift men vi anser inte att dettaskall vara den övergripande miljöstrategin.Vi finner inte regeringensåtervinnings/återanvändningskrav särskilt märkvärdiga.Det är emellertid bra att återtagning av förpackningarstimuleras. Vi finner det emellertid angeläget att ställa kraväven på industrins transportförpackningar och anser därföratt regeringen skall lägga ett sådant uppdrag hos denaviserade Kretsloppsdelegationen.Vi ser också vissa problem med några av de föreslagnaåtervinningskraven, bl.a. vad avser förpackningar avstålplåt där vi ifrågasätter om återanvändning elleråtervinning kan garanteras.Vi vill understryka det angelägna i attinsamlingssystemet inte leder till negativa miljövinster iform av exempelvis långa transporter elleråtervinningssystem som genererar nya miljöproblem. Viinstämmer i regeringens förslag om översyn avmiljöeffekterna av de nya förpackningskraven.Vi anser liksom regeringen att det är angeläget attkomma igång med en insamling av plast ochplastförpackningar. En sådan insamling måste emellertidkombineras med åtgärder för att minska antalet plastersamt med ett system för märkning. sättsigång bör också en marknad för returplasten finnas --antingen för plasten som råvara eller som bränsle.I propositionen har regeringen tagit upp andraangelägna varugrupper som bör omfattas avmaterialåtervinning. Vi anser att ett system förmaterialåtervinning av elektronik, bilar och bildäck snarastmåste utarbetas. Dessa områden är från miljösynpunkt merangelägna än förpackningar, eftersom de innehåller storamängder miljöfarliga kemikalier.Elektronik i form av TV-apparater och datorerinnehåller både otrevliga metaller och bromeradeflamskyddsmedel, som inte hör hemma bland de vanligasoporna. I har man kommit långt och fleraåtervinningssystem praktiseras. kommun utanförStockholm har också planer på att återvinna elektronik ochhar slutit avtal med ett företag i som erbjudit sigatt ta hand om de TV-apparater m.m. som kommunen avseratt samla in. Regeringen bör återkomma till medförslag om ett återvinningssystem för dessa produkter.PapperDet aviserade producentansvaret för papper kan fåpositiva effekter. Inrättandet av en returpappersfond ser vipositivt på. Fonden behövs för att täcka kommunernaseventuella underskott i returpappershanteringen.Producentansvaret kan också leda till ett störreansvarstagande hos branschen när det gäller att användareturpapper. Dock anser vi inte att staten skall detaljreglerainblandningen av returfibrer i papperet.Vi ser dock vissa problem med att få in alltför storamängder utländskt papper med höga halter kloreradeorganiska ämnen. när våra svenska pappersbrukradikalt skurit ner kloranvändningen vore det olyckligt attvia returpappersfibrerna få tillbaka de farliga utsläppen.Slutna system i industrierna kan lösa en del av de problemensamtidigt som metallutsläppen från den bearbetade vedenminskas.Det är också angeläget att avveckla de optiska vitmedlensom alltmer börjar användas för att få vitare papper.Regeringen bör återkomma till med ett sådantförslag.Precis som i fråga om förpackningar ser vi med oro på delånga insamlingsavstånden för returpapperet. En översynav insamlingens miljöeffekter är därför angelägen. Dettabör bli en uppgift för Kretsloppsdelegationen.Energi och transporterEnergin i ett kretsloppsanpassat samhälle kommerrimligen från förnybara energikällor som biomassa, sol,vind och vatten. Men än har vi långt dit. Det är dockangeläget att bättre än stimulera användningen avförnybara energikällor. Våra relativt sett låga energipriserhar utgjort en hämsko för denna utveckling och det ärdärför angeläget att finna bättre stimulansåtgärder än denuvarande. En ökad användning av biomassa kräver dockteknikutveckling för att komma tillrätta med de högakolväteutsläppen.Men energisparande är minst lika angeläget i enlångsiktigt hållbar utveckling. Hushållning med el ochenergi måste därför sättas i centrum. Det är angeläget attutveckla energihushållningsplaner i industrin, det gälleräven den icke-energiintensiva industrin. Vi anser även attobligatoriska energideklarationer bör införas förelapparater och annan elkrävande utrustning.Trafiken kan inte tillåtas förorena i nuvarandeutsträckning i ett kretsloppsanpassat samhälle. Regeringenger inga andra förslag än miljöklassning av fordon ochintroduktion av biobränslen på detta område. Vi anser genomgripande förändringar av hela vårttransportsystem är nödvändigt . Vägtrafikensandel bör minska och ge utrymme för mer miljövänligatransportslag.Men även bilismen måste anpassas och vi upprepardärför kravet från vår miljömotion om miljöklassning avbensin och avveckling av den blyade bensinen. Mednuvarande tillverkningsmetoder är motoralkoholertveksamma ur energisynpunkt, i det sammanhanget ter sigutveckling av biogas och gasdrivna fordon mycketintressanta.Både när det gäller energin och trafiken krävs en aktivstyrning från samhällets sida för att nå de uppsattamiljömålen. Regeringen bör återkomma till medförslag till hur energin och trafiken skall inlemmas i ettkretsloppsanpassat samhälle.JordbrukAtt föreslå ett kretsloppsanpassat samhälle utan attberöra jordbruket är häpnadsväckande. För gemene man ärdet nog denna sektor av samhället man först tänker på isammanhanget. Men det är förståeligt att regeringenundviker jordbrukets roll härvidlag. De senaste årensborgerliga jordbrukspolitik har ju knappast främjat enriktning mot ett kretsloppstänkande. 1990 årslivsmedelspolitiska beslut var ett steg i riktningen mot ettmer miljövänligt jordbruk. Mindre kemikalisering, merextensivt jordbruk, balans mellan produktion ochkonsumtion och ett jordbruk i hela landet var mål, somligger väl i linje med kretsloppstanken. Menutskottsmajoriteten har fjärmat sig allt merfrån dessa tankar. Avskaffande av prisregleringsavgifternapå handelsgödsel och bekämpningsmedel, höjning avinlösenpriset på spannmål och en snabb anpassning till EG:ssystem med subventioner och regleringar är beslut somleder i fel riktning.Vi står nu inför en uppenbar risk att jordar åter sugs ut,att produktionen av framför allt spannmål stimuleras och attnäringsläckaget till grundvatten, sjöar och hav ökar.Dessutom sker detta i då vi vet att fosfor kanbli en bristvara och det därför är nödvändigt att planera föråtervinning av näring. Ett väl fungerande kretslopp mellanstad och land måste etableras.Vi har avvisat regeringspartiernas felaktigapolitik. Men det är uppenbart att när miljö- ochkretsloppstänkande kommer i konflikt med ägarintressenoch vinstmaximering, då gäller de senare framför de förra.Vi fortsätter dock att hävda den sunda jordbrukspolitikenslinje. Regeringen bör återkomma till medförslag om jordbrukets roll i ett kretsloppssystem.Samverkan med näringspolitikenRegeringens proposition uppmärksammar intetillräckligt sambandet mellan närings- och miljöpolitik.Dessa politikområden hör emellertid intimt samman. En avnäringspolitikens viktigaste uppgifter är attdriva på för att göra den industriella utvecklingen godtagbarur såväl miljö- som tillväxtsynpunkt. Det är viktigt attkonstatera att det går att göra något åt miljöproblemen ochi har vi visat att industrin konstruktivt medverkat positiv miljöutveckling.Tidigare fanns en rädsla att hårda miljökrav skulle slå utsvensk industri. Utvecklingen har i stället visat attmiljömedvetenheten bidragit till att stärkakonkurrenskraften och skapat nya arbetstillfällen. Svenskaföretag anpassade sig tidigt till skärpta miljökrav och liggerväl framme när det gäller miljöteknik m.m. Svenska företaghar därmed kunnat sälja utrustning ochtillverkningsmetoder med miljöprofil.Den goda utvecklingen har statsmakterna stimuleratgenom att använda en mängd olika instrument som skatter,avgifter, lagar, förordningar, stimulansbidrag etc. Därtillhar beslutats om kraftfulla forskningsinsatser.Erfarenheterna visar att miljöanpassning är möjlig menindustrin måste ges rimlig tid för förberedelser ochanpassning till de nya kraven.På flera punkter i kretsloppspropositionen nämns avser fortsätta beredningsarbetet. Inför det fortsattaarbetet vill vi bl.a.:att internationellt arbete får fortsattprioritet. måste kraftfullt driva miljöfrågorna påglobal nivå. Det är i samarbetet med andra länder; i avtals-och konventionsarbete samt i olika forsknings- ochutvecklingsprojekt som grunden till ett bra miljöarbeteläggs.att den svenska industriella strukturomvandlingenfortsätter. Sedan ett tiotal år har den tidigare utvecklingenmot mer kunskaps- och forskningsintensiv produktionbrutits, vilket inte minst ur miljösynpunkt är allvarligt. Enaktiv näringspolitik som ger stöd till dennastrukturomvandling är en bra motor för framgångsrikmiljöutveckling. I motionen Näringspolitik för tillväxt harvi närmare preciserat de insatser vi finner angelägna.attsvenskt miljötekniskt kunnande liksom de miljöpolitiskastyrmedlen utvecklas. Då krävs stora forskningsinsatser,där högskolor och näringsliv samverkar. I motionen''Forskning för utveckling och tillväxt'' har vi föreslagitkraftfulla insatser på detta område. Förutom renmiljöforskning har vi föreslagit särskilda insatser inomområdet miljöteknik. De medelstillskott utöver regeringensförslag vi föreslår ger bl.a. utrymme för mer miljöanpassadteknik för avloppsrening, slutna processer inom pappers-och massaindustrin, miljövänlig teknik för ytbehandlingm.m. Sådana projekt är av strategisk betydelse för en godmiljöutveckling i samhället. Vi föreslår också att ettcentrum för miljöekonomi och styrmedelsforskninginrättas. Allt passar bra in i regeringens aviseradekretsloppsanpassade samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om producentansvaret,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierade taxor för avfall,vatten och avlopp samt för energi,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöpolitiska styrmedel,4. att begär att Kemikalieinspektionen erhållerett nytt begränsningsuppdrag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information omsubstitutionsprincipen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om substitutionsprincipen ipågående EG-förhandlingar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av beslut omden kommunala avfallshanteringen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avfallsavgift på osorteratindustriavfall,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handel med avfall,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återtagningsplikt förelektroniska apparater och bilar,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om returpappersinsamlingensmiljöeffekter,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om optiska vitmedel i papper,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energihushållning,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avvecklingsplan för blyadbensin,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energin och trafikens roll ikretsloppet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukets roll i kretsloppet,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av samverkan mellannäringspolitik och miljöpolitik.