mot · GH02Ub21 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Livslångt lärandeSverige håller på att genomgå en omfattandestrukturomvandling mot ett s.k. postindustriellt samhälle.Detta samhälle kan bäst beskrivas i termer avkunskapssamhälle, vilket innebär att kunskap somproduktionsfaktor får en allt viktigare betydelse förproduktion av varor och tjänster i förhållande till maskineroch andra realkapital. Sysselsättningen förskjuts från direktfysisk hantering av varor till sysselsättning inomkunskapsyrken. återfinns vart femte arbete inomtjänsteproduktion och högteknologisk tillverkning, vilket ären fördubbling på 25 år.I denna omvandling är på väg att tappakonkurrenskraft gentemot omvärlden. I förhållande till förSverige viktiga konkurrentländer är andelen högutbildadelägre. av de som lämnar gymnasieskolan gårvidare till högre utbildning medan genomsnittet inomOECD-länderna är . av åldersklassen gårvidare till utbildningar som omfattar eller längre tid.I är motsvarande siffra . Det krävs ettgenerellt kunskapsuppbyggande, för att möta framtidenskonkurrensvillkor.I kunskapssamhället omsätts kunskap allt snabbarevilket medför att fort- och vidarutbildning blir alltviktigare.Kunskapens betydelse för utveckling och förändring äroomtvistat.Den kunskapsutveckling och den förändringstakt sområder ställer oss inför ett allt mer komplext scenario därskolans roll som kunskapsförmedlare blir allt viktigare.Detta ställer skolan och de verksamma här inför nyautmaningar. Undervisning och kunskapsförmedling kaninte utgå från något som är fixt och färdigt. Denna utmaningutgör en av de viktigaste grunderna för den framtidautbildningen och är därmed en av hörnstenarna i den nyaläroplanen. Kunskap kommer i högre utsträckning attinriktas på kunskap såsom kunskap om att söka kunskap.Utbildningspolitiken måste inriktas på livslångt lärande.En förutsättning för ett livslångt lärande är att alla harsamma rätt till en utbildning av god kvalitet oavsettbostadsort, social och ekonomisk bakgrund. Likvärdigutbildning måste innebära att alla garanteras god utbildningsom ger förutsättningar för livslångt lärande. Elever medhandikapp eller med behov av extra resurser måstegaranteras att få sina behov tillgodosedda. Om inte riskerarsvaga grupper att komma i kläm.Hela utbildningsområdet är nu inne i en omfattandeförändringsprocess. Styrsystemet förändras i riktning motklarare ansvarsfördelning mellan lokal och central nivå.Stat och kommun har det övergripande ansvaret för att barnoch ungdomar bereds skolgång och utbildning. I ettnationellt utbildningsväsende innebär det för statens delbl.a. att lägga fast utgångspunkter, mål och riktlinjer förutbildningen, att definiera likvärdighet, rättigheter ochskyldigheter, att ställa upp kvalitetskrav och svara förutvärdering. För kommunerna innebär ansvaret attutbildning ges av god kvalitet samt att genomföra och tillstor del finansiera utbildningen.Föräldrar tillsammans med eleverna är de som bästkänner vilka behov de önskar få tillgodosedda. Att skapaökad valfrihet och förnyelse inom utbildningsområdet ärviktiga inslag i utbildningspolitik.Centern har en klar och tydlig profil påutbildningsområdet som utgår från fyra begrepp -- god ochlikvärdig utbildning i hela landet,decentraliseringsprincipen, helhetssyn och valfrihet.Likvärdig utbildningMed likvärdig utbildning menar vi inte en likformigutbildning utan att alla skall ha samma rätt till en utbildningav god kvalitet, oavsett bostadsort, social och ekonomiskbakgrund. Barn som är födda i och barn somkommer hit som invandrare skall ges likvärdiga möjlighetertill utbildning.Likvärdig utbildning måste innebära att alla garanterasgod utbildning som ger förutsättningar för livslångt lärande.Livslångt lärande utgår från att alla har samma rätt till enutbildning av god kvalitet oavsett bostadsort, social ochekonomisk bakgrund. Elever med handikapp eller medbehov av extra resurser måste garanteras att få sina behovtillgodosedda. Om inte riskerar svaga grupper attmarginaliseras.En god grundutbildning ger avstamp för livslångtlärande. Genom gymnasieutbildning och kommunalvuxenutbildning får eleverna möjlighet att förkovra sig medsikte på kommande studier eller yrkesutövning. I begreppetlivslångt lärande ingår att människor har möjlighet tillåterkommande utbildning. Möjlighet till återkommandeutbildning är en förutsättning för att utjämnautbildningsklyftor som finns och som kommer att göra siggällande framöver. I ett samhälle där kunskap omsätts i alltsnabbare takt kommer möjligheten att få ta del avkompetenshöjande eller kompletterande utbilning att varaen av de större uppgifterna inom utbildningspolitiken.DecentraliseringCentern har alltid varit pådrivande när det gällerdecentralisering, inte minst inom utbildningens område.Det lokala ansvaret för skolan skall vara tydligt, både förungdomsutbildningen och den högre utbildningen.Decentralisering inom skolväsendet innebär även enanpassning av utbildningen till lokala förutsättningar ochbehov och långtgående lokal beslutanderätt.Decentralisering får inte bara innebära att beslut stannar påett kommunalpolitiskt plan. En vidare decentraliseringinnebär att beslut och ansvar alltid skall ligga så näraverksamheten som möjligt -- på den enskilda skolenheten,i arbetsenheten och ute i klassrummet.En annan viktig dimension av decentralisering ärelevdemokrati och föräldramedverkan.Skolan har skyldighet att tillsammans med föräldrar ochsamhället i övrigt vidareutveckla de gemensammademokratiska, humanistiska värderingar och den kristnaetikens vägledande principer, som ligger tillgrund för vårtnuvarande och vårt framtida samhälle.Läroplanen skall spegla demokratins samhällssyn ochmänniskosyn. Skolans innehåll och arbetssätt måste vara såutformade att det befrämjar denna samhälls- ochmänniskosyn. Detta innebär för skolan en skyldighet att geeleverna ett ökat reellt inflytande och ansvarstagande i taktmed deras stigande ålder och mognad. Under hela skoltidenskall arbetssätt och arbetsformer utvecklas så att elevernafår mer inflytande över sin egen undervisningsform.Det är viktigt att skolan tar till vara den resurs somföräldrarna utgör. Dessa är de som bäst känner sina barnoch sina barns behov. Ett ökat inslag av brukarinflytandeinnebär reella möjligheter att påverka skolans organisation,undervisning såväl till innehåll som metodik.HelhetssynEleverna skall lära sig förstå helheten och sambanden isamhällsutvecklingen. Viktiga inslag är härämnesintegration, mer och bättre praktik i yrkeslivet.Verksamheten i skolan skall alltid utgå från de behoveleverna har. Detta gäller hela skolgången. Det kan ta sigolika uttryck och former men är en förutsättning för atteleverna ska känna trygghet och i sin egen takt utvecklas tillfria, självständiga och ansvarstagande individer. Genomsamverkan mellan förskolans och personalkan detta uppnås på ett bättre sätt.Mognad och utveckling skiljer sig från elev till elev. Detviktiga är att skolan och dess personal kan möta varje elevutifrån dennes individuella utvecklingsnivå. Verksamhetenska stimulera och uppmuntra en allsidig utveckling.Individualisering får en ny innebörd i ljuset av detta.Samverkan mellan förskola och skola skaparförutsättningar för detta och blir därför högt prioriterat.Centern har till motionerat om obligatoriskskolstart vid och tioårig grundskola. En särskildutredare har att utreda den framtida organisationen medutgångspunkt från det som är flexibel skolstart.Undervisning som sätter fokus på vad som är bäst föreleverna utgår från en helhetssyn på människan. Härhandlar det om att ge den form av verksamhet som svararmot elevernas behov och önskemål. Ingen del är viktigareän den andra utan hör ihop i en helhet. Elevernas behov avmotorisk utveckling och träning hänger nära samman medbl.a. läs- och skrivprocessens utveckling. Att kunna kopplavad man läst eller hört till ord, bilder eller dramatiseringarger en ökad förståelse och motivation att söka vidare.Att arbeta med både motorisk, emotionell och kognitivutveckling är viktigt för elevernas mognads- ochutvecklingprocess. I gemensamma aktiviteter stimuleraskreativitet i samspel med andra elever.Skilda personalkategorier med olika uppgifterkompletterar varandra. Samarbete mellan olikapersonalkategorier kan tillföra bredare kompetens vilketmedför större bredd och mer varierad inriktning avverksamheten. I grund och botten delar man gemensammapedagogiska värderingar och målsättningar i arbetet medatt ge eleverna kunskaper och färdigheter så att de kanutvecklas till självständiga, ansvarstagande, kreativa ochtillitsfulla individer.Att möta eleverna utifrån deras behov förutsätter ettflexibelt arbetssätt med arbetsformer där eleverna kan ingåi olika grupper beroende på var de befinner sig i sinutveckling. Därför ser vi det som angeläget attårskursindelningen luckras upp till förmån för en merintegrerad och åldersblandad undervisning.Via åldersblandad undervisning ges i större utsträckningtillfälle att möta och följa eleverna där de befinner sig likvälsom eleverna tillåts ta olika på sig i olika moment.Integrering av förskola--skola under första delsamt åldersblandad undervisning öppnar möjlighet attfokusera på elevernas mognadsnivå och därmed de behovsom hör ihop med denna. Vi anser oss med detta nå en skolasom möter eleverna istället för elever som möter skolan.ValfrihetAtt skapa ökad valfrihet och förnyelse är viktiga inslag iCenterns utbildningspolitik. Stat och kommun skall svaraför att alla elever bereds möjlighet till en kvalitativt godutbildning. Detta innebär inte ett strömlinjeformatutbildningsväsende med en huvudman.Centern har medverkat till att skapa förnyelse, mångfaldoch valfrihet inom skolan. Riksdagsbeslutet som ladefast principerna om ersättning till de fristående skolornaföljer partimotion om statsbidrag till skolan.Genom beslut med anledning av propositionom valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95, bet.1991/92:UbU22) reglerades villkoren för statliga ochkommunala bidrag till fristående skolor. Från dengenomsnittliga kommunala elevkostnaden medgavs ettavdrag på . Denna del av beslutet kritiserades avcentern då vi menade att beslutet ledde till orimligakonsekvenser då bidragenc1 baserades på kommunernasgenomsnitts- c0kostnader per elev i utan att tahänsyn till vilket stadium det gällde.Någon sänkning av 85-procentsnivån har inte föreslagits.Däremot har vissa justeringar gjorts, bl.a. att innevarandebudgetår skall vara beräkningsgrund, vilket innebär attkommunala besparingar slår igenom snabbare. Efter det under kunnat studerakostnadsutvecklingen och vilka effekter reformen fått hardet visat sig att dagens system har lett till överkompensationoch konkurrensnackdelar för de kommunala skolorna. Vianser att frågan om ersättningsnivå bör övervägasytterligare. Principen om kommunala bidrag till friståendeskolor är viktig att bibehålla. Däremot kan ersättningsnivånbehövas justeras.Centern har hävdat dessa grundläggande principer.Läroplansförslaget bygger till stora delar på dessa principer.LäroplanskommitténI och med regeringsskiftet fick Läroplanskommitténnya direktiv. I dessa direktiv hette det attLäroplanskommittén skulle pröva om man kunde föra övervissa av de obligatoriska ämnena inom ramen förelevernas fria val. Det framkom att med vissa ämnen avsågshemkunskap, bild och barnkunskap. var först ut påplanen när det gällde att slå vakt om dessa ämnen somriskerade att försvinna helt som obligatoriska ämnen.Genom vårt agerande fick vi ett riksdagsbeslut som säger attde skall finnas kvar i timplanen.Det förslag som presenterade komatt möta både ros och ris. Enligt vår uppfattning varanalysen och huvuddelen av förslagen väl avvägda.Kritiken kom att handla om framför allt vissa förslag.Dessa har i allt väsentligt gjorts om till det bättre.Förslagen till timplan redovisade hurLäroplanskommittén ville fördela den tillgängliga tiden påolika ämnen. Förslaget innebar att ämnena svenska,matematik och främmande språk fick en kraftigförstärkning medan övriga ämnen fick oförändrad ellerminskad tid. Framför allt gällde det de praktiska ochestetiska ämnena idrott, bild, slöjd och hemkunskap.Centern har via motioner till markerat att vi intekände oss tillfreds med det timutrymme som där avsatts förde praktiskt-estetiska ämnena.I debatten om slöjd och hemkunskap som obligatoriskaämnen i skolan har linje, att dessa ämnen ävenfortsättningsvis är obligatoriska, varit framgångsrik.Vissa nya ämnen föreslogs. Ett av dem var teknik ochmiljö. Genom att miljö kopplades till teknik ansåg mångaatt det fanns en risk för att miljöundervisning snävades intill att handla om tekniska lösningar. finns en riskatt ett ämne med inriktning på miljö kunde tas till intäkt föratt miljöundervisning inte behövde förekomma inom andraämnen. Detta vore enligt vår uppfattning olyckligt dåmiljöundervisning är något som sträcker sig över flera olikafält. Vi ser det därför som tillfredsställande attmiljöundervisning getts en vidare tolkning samt att fleraämnesgrupper gjorts ansvariga för detta.Förslagen om skedesindelning väckte en del frågeteckenom skolans framtida organisation och om detta var en nystadieindelning. Många oroades för den kostnad som dettaförslag medförde. I propositionen har denna indelningtonats ned till förmån för lokala beslut.LäroplanLäroplanen är det dokument som skall styraverksamheten i skolan. Läroplanen ska fastställa ochlegitimera skolans värdegrund, urvalet och organisationenav innehållet i skolan. I en ny ansvarsfördelning mellannationell och lokal nivå och mellan de som beslutar omverksamhetens mål och de som skall omsätta målen fårläroplanen en ny funktion. I ett målstyrt utbildningsväsendeskall verksamheten inte regleras med regler och föreskrifterutan genom nationellt fastställda mål. Lärare, elever ochskolledare skall omforma de nationella målen tillundervisningsmål på den egna skolan. Detta ger ett stortutrymme för flexibilitet och mångfald vad gäller vägar tillatt förverkliga målen. Graden av måluppfyllelse avgörsgenom nationella utvärderingar.Det lokala ansvaret för skolan skall vara tydligt.Decentralisering innebär att beslut alltid skall ligga så näraverksamheten som möjligt. Föräldrar och elever skall ha ettreellt inflytande och delaktighet i verksamheten.Skolan skall ge eleverna goda kunskaper samt stimuleraelevernas kreativitet. En skola som ser till helheten gervarje elev möjlighet att utvecklas enligt dennes individuellaförutsättningar och behov.Utbildningen måste ge eleverna färdigheter ochförutsättningar att se samband och dra slutsatser.Ämnesövergripande och tematisk undervisning är naturligainslag i en skola som prioriterar förståelse och helhetssyn.Med helhetssyn menar vi att eleverna måste gesutrymme att varva sina teoretiska studier med praktiskainslag, inte minst för att omsätta sina kunskaper i praktiskhandling. En allt för teoretisk skola riskerar att motverkasina syften att ge eleverna goda och bestående kunskaper.Även om man resonerar i termer av att det finns bådepraktiska och estetiska inslag i de teoretiska ämnena ärdetta inte tillräckligt. De praktiska och estetiska ämnenautgör viktiga delar i en skola som ser till helheten, varfördet utökade timutrymmet, i förhållande tillLäroplanskommitténs förslag, varit en viktig angelägenhetatt tillgodose. Detta kan även utökas inom ramen förskolans profilering eller elevernas val.I en skola med hög grad av flexibilitet och där beslutenligger ute på den enskilda skolan öppnas möjligheter attorganisera undervisningen efter lokala behov ochförutsättningar. Staten skall ange ramarna förverksamheten i nationellt fastställda mål och riktlinjer,kursplaner och en timplan. De mål som ställs upp skall gåatt utvärdera. Timplanen skall garantera en minimitid förolika ämnesblock. Detta ger utrymme för flexibilitet iutnyttjandet av den tid som står till förfogande. Tid förelevernas personliga val bör fastställas i timplanen. Den tidsom faktiskt avsätts för olika ämnen ska kunna ökas efterlokala beslut eller som resultat av elevernas personliga val.Hur den faktiska timfördelningen mellan olika ämnenkommer att se ut för eleverna flyttas till en del över frånstaten till den enskilda kommunen och skolan och till eleveroch föräldrar.I läroplanen skall anges skolans ansvar för att ingen elevlämnar skolan utan att ha fått grundläggande kunskaper ochfärdigheter i alla ämnen. Självklart måste tid och resurseravsättas så att eleverna kan nå de fastställda målen.I propositionen om ny läroplan för det obligatoriskaskolväsendet föreslås läroplanen få en annorlundabetydelse. Läroplanen skall endast ange mål och riktlinjertill skillnad mot tidigare där även kursplaner och timplaneringick. Med denna konstruktion kan kursplaner ochtimplaner lättare justeras då de blir underordnade ochfristående dokument. Läroplanen kommer sannolikt att halängre livstid än kursplaner och timplan.Mål och riktlinjerMål och riktlinjer anges under följande sex rubriker.Kunskap Normer och värden Elevernas ansvar ochinflytande Skola och hem Skola -- förskola --skolbarnsomsorg Samverkan med andra skolformerVi finner att regeringens förslag i huvudsakkorresponderar med våra överväganden. Däremot finns detvissa förtydliganden som vi anser bör göras i läroplanen.KunskapUnder rubriken ''Kunskap'' följer ett resonemangangående undervisning efter varje elevs förutsättningar ochbehov. Det bör kraftigt understrykas dessa elevers rätt tillsärskilda insatser. För att göra en utvärdering möjlig är detnödvändigt att klart definiera vilka elever som omfattas avbegreppet elever med särskilda behov. Här vill vi hänvisatill proposition 193/94:11 om utvidgad lagreglering påbarnomsorgsområdet m.m. Barn med särskilda behovdefinieras som ''barn vars svårigheter kan ha sin grund ifysisk, psykisk, social eller emotionell skada eller kan hauppstått genom en bristsituation i uppväxtmiljön''. Vidareatt ''barn med behov av särskilt stöd syftar inte i första handpå en bestämd eller avgränsad grupp barn utan uttryckersnarare att vissa barn tillfälligt eller mer varaktigt kan habehov av att få särskild uppmärksamhet och behöver merav de vuxnas stöd och förståelse än andra''.Denna definition bör enligt vår uppfattning även liggatill grund för och vara liktydig med läroplanens definition.Vi saknar i detta stycke ett klargörande om vikten av attta till vara den kompetens som speciallärarna besitter.Dessa har utbildning i och om pedagogik speciellt avpassadför elever med särskilda behov.Skola och hemVi anser att föräldrainflytandet är allt för opreciserat. Iett perspektiv av medinflytande eller brukarinflytande kandet inte betraktas som tillfredsställande att tala omföräldrarnas rätt till information från skolans sida omskolans mål, sätt att arbeta och om olika valalternativ. IDanmark finns fungerande modeller för hurbrukarinflytande kan organiseras. bör därför geregeringen i uppdrag att återkomma i fråga om förslag tillmodell för brukarinflytande.Vad gäller elevernas rätt till medinflytande finns dettareglerat i skollagen. Motsvarande bör även gälla förföräldrarnas rätt till medinflytande.Kursplaner och timplanVad gäller den fastställda tiden för de s.k.orienteringsämnena har det framkommit kritik gentemotatt det inte fastställts separata timplaner för varje ämne.Den tid som i timplanen avsätts för samhälls- ochnaturorienterande ämnen skall vara ''blocktid''. Om tidenför varje ämne särredovisas i timplanen försvåras elleromintetgörs ämnesintegrerad undervisning. Hur tidenfördelas blir föremål för lokala beslut.Vad gäller de praktiska och estetiska ämnena framkomkritik mot hur valde att fördela timtid.Centern har via motioner till framfört krav på attdessa ämnen måste ges ett större timutrymme i timplanen.I förslaget till timplan har dessa ämnen återfått tid.Vi känner oss föranledda att påpeka vikten av att dettaföljs upp av . Dels vad gäller måluppfyllelse delsvad gäller det faktiska timutfallet för vart och ett av dessaämnen, samt hur tiden fördelas över hela tid.Ämnesövergripande kunskapsområdenTill detta stycke vill vi foga ytterligare ett''kunskapsområde'' som visserligen är berört men som intekommer till närmare uttryck, nämligeninformationsteknologi och datakunskap.Informationsteknologin är en stark förändringskraft isamhället och har fått ett allt större genomslag i människorsdagliga liv. Ett av problemen vad gäller datoranvändning iskolan har varit att datorer gjorts till något som detundervisas om. Detta är naturligtvis viktigt, men änviktigare är att datorer kommer till användning som verktygi skolarbetet på i princip samma sätt som de används iarbetslivet och i samhällslivet. För att stimulera enutveckling i denna riktning är det betydelsefullt att lärareoch elever har tillgång till datorer i sitt arbete.Skolverket har av regeringen fått i uppdrag att utvecklanya vägar för att stödja en ökad användning av datorer iskolan. Inom sker ett kontinuerligtutvecklingsarbete med att ta fram programvara förundervisning. Även om det sker ett kontinuerligtutvecklingsarbete är det i sista hand intresset att pröva nyametoder och ny teknik, skolans ekonomi samt kompetensenhos skolans personal som är det avgörande för om data- ochinformationsteknik skall utnyttjas och användas.Att detta arbete kontinuerligt utvecklas är angeläget.Det är viktigt att alla elever lär sig behärska och på ettmeningsfullt sätt hantera datorer och informationsteknik iolika praktiska tillämpningar. Detta ansvar bör komma tilluttryck i att det är ett ansvar för skolan ochskolhuvudmännen att kontinuerligt utveckla användningenav datorer och informationsteknik.BetygI propositionen föreslås att en central reglering avbetygssättning i görs endast för vårterminen iåk 9. Vidare sägs att från och med åk 5 skall både skriftligaoch muntliga omdömen ges.För vår del vill vi markera vikten av att betyg ej ges i delägre årskurserna. Pedagogisk forskning visar att det kanvara direkt olämpligt att ge betyg i lägreårskurser. Vi vill därför inskärpa propositionens riklinjer tillatt betygsliknande omdömen ej får ges före åk 5.LärarprofessionalismKompetens, kreativitet och engagemang är och förblirviktiga delar i ambitionen att skapa den bästa skolan.Lärarprofessionalism är fundamentet för god utbildning.Lärarprofessionalism är även viktig för det som vi kallarnormöverföring. Lärare har som förebilder för våra barn enviktig fostrande funktion. Att överföra de normer ochvärden som vår demokrati och vår kultur bygger på är ochförblir en viktig uppgift för de verksamma i skolan.Vår utgångspunkt är att lärarkår i högutsträckning kännetecknas av lärarprofessionalism. Dettaär något som måste tas tillvara och utvecklas i en skola mednytt styrsystem och nya måldokument. Behoven avfortbildning kommer att vara stora framöver. Dels ställer enny läroplan i allmänhet krav på fortbildning i form avinformation och kunskapsspridning om vilkaförutsättningar för undervisningen denna uppställer. Delsfinns fortbildningsbehov inom vissa ämnen ellerämnesgrupper. Självfallet måste både fortbildning ochlärarutbildning förändras i fas med införandet av nyaläroplaner.Vi har tidigare uttryckt vår syn på decentralisering inomskolområdet. Beslut skall och bör ligga så nära dem somberörs som möjligt. I vissa delar är propositionen diffus, tillexempel när det gäller gränsdragning mellan vad som ärpolitiska beslut och beslut som bygger på professionalismfrån de verksamma inom skolan. Vi vill därför klargöradetta på några områden. Beslut om och när engelska skallpåbörjas bör åvila skolenhet, rektorsområde ellermotsvarande att besluta om. Betygsfrågan är ännu en frågasom vi anser bör lösas lokalt på den enskilda skolenheten.Till detta hör både när betyg tidigast skall ges och i hurmånga steg. Med hänvisning till det anförda hemställs1.