mot · GG02Ub454 · 1993-01-26 00:00:00 — En ledstjärna i dagens skolpolitik är ökad valfrihet förelever och föräldrar. Denna valfrihet måste gälla alla, ocksåelever med funktionshinder. T.ex. måste en rörelsehindradelev ha samma rätt som andra att välja skola efter intresseoch inte endast vara hänvisad att välja de skolor som harhandikappanpassats. Alla skolor som får offentliga bidragmåste åläggas en skyldighet att ta emot alla elever.S.k. fristående skolor får betydligt större bidrag äntidigare. tar många av de fristående skolorna inteemot alla elever, t.ex. elever med funktionshinder. Förutomatt detta gör att dessa skolor får en bättre ekonomi än deoffentliga skolorna, innebär denna rätt att utestänga vissaelever att valfriheten inte gäller alla elever. Detta är interättvist och knappast förenligt med en godutbildningspolitik.I en del kommuner har man gått över till ett s.k.skolpengsystem. Ett fast belopp följer eleven utan atthänsyn tas till att elever faktiskt är olika och fordrar olikaresurser. Kommunerna är givetvis fria att själva utforma sinorganisation, men är det viktigt att alla elever gessamma möjligheter till en god utbildning. Det blir omöjligti ett resursfördelningssystem som ger en lika stor summa tillvarje elev oavsett elevens behov.Systemet med skolpeng ökar inte valfriheten utan ärsnarare att se som ett orättvist resursfördelningssystem.Rätten att välja skola liksom att påverka verksamheten iskolan är däremot viktig för elever och föräldrar. Denna rättatt välja och att påverka borde gälla alla, också föräldrar tillbarn som är förståndshandikappade.Inom landstingen finns tjänster somhörselvårdskonsulenter. Konsulenterna har bl.a. till uppgiftatt arbeta med döva och hörselskadade barn och ungdomari skolan. Landstingens ansvar är inte reglerat och nufunderar flera landsting på att avveckla verksamheten. Skerdetta ställs dessa elevgrupper i en mycket svår situation.SIH vill att hörselvårdskonsulenterna ska ingå i . Dettavore en riktig åtgärd.Det finns ett stort behov av konsulenter för elever medmedicinska handikapp, d.v.s. kronisk sjukdom/handikappsom fordrar medicin eller behandling och är så funktionelltbetydelsefull att elevens skolsituation pedagogiskt, fysiskt,psykiskt eller socialt påverkas av sjukdomen/handikappet.Regeringen och har tidigare avvisat kravet omkonsulenter och hänvisat till skolhälsovårdens ansvar.Verkligheten talar ett annat språk. Skolhälsovården serendast till en del av elevernas behov. Därför är kravet omkonsulenter vid för elever med medicinska handikappangeläget.Konsulenterna vid har inte ansvaret försärskolans elever. Det är ganska vanligt attutvecklingsstörda barn och ungdomar har tillkommandefunktionshinder. Det kan röra sig om syn- och hörselskadoroch/eller rörelsehinder. Dessa elever har precis som andraelever med funktionshinder behov av konsulentstöd.När bildades överfördes ansvaret för elevermed funktionshinder till det likaledes nybildade . Dettaför att kompetensen kring handikappade elevers behovskulle stärkas. har ansvar för allaelever och måste ha en kompetens också i handikappfrågorför att tillgodose behoven för alla elever. Att bilda ensärorganisation på myndighetssidan för funktionshindradeär egentligen inte i enlighet med den ansvarsprincip sompräglar svensk handikappolitik och som innebär att varjemyndighet ska ta ansvar för alla och att vi ska ha så lite sommöjligt av särlösningar. Det finns nu skäl att utvärderadelningen mellan och . Har kompetensenstärkts totalt sett? Vad har det inneburit för elever medfunktionshinder?I dag råder brist på specialpedagogiska läromedel.Särskilt stor är bristen för utvecklingsstörda, dövblinda ochinvandrarelever med funktionshinder samt döva,hörselskadade och synskadade elever. Situationen för dessaelever måste förbättras. Alla elever ska ges lika möjligheteratt ta del av undervisningen. Då är det viktigt att alla eleverfår tillgång till adekvata läromedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de skolor som får offentligabidrag skall vara öppna för alla elever,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätten att välja skola ochskolform bör tillkomma alla,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avhörselvårdskonsulenter vid ,. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av konsulenttjänster förelever med medicinska handikapp,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av konsulentstöd ocksåtill elever vid särskolan,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utvärdering avdelningen mellan och ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristen på specialpedagogiskaläromedel.