mot · GG02U301 · 1993-01-11 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås rörandeutrikesförvaltningen att sju generalkonsulat dras in,däribland det i . De ersätts med honorära konsulateller generalkonsulat, vilket väl innebär att regeringen frånfall till fall får avgöra om man vid personskifte ska utsekonsul eller generalkonsul.Jag vill i nuvarande statsfinansiella läge inte motsättamig de besparingar som kan göras inom statlig verksamhet.Men i fallet finns det enligt min mening väsentligaskäl för att säkerställa att den officiella svenskarepresentationen utgörs av en generalkonsul med storkunskap om både och Svensk-Amerika.Illinois var den stat där de första större svenskabosättningarna gjordes i inledningen till den storaemigrationen. Genom lyckliga tillfälligheter finns platsenför den första svenska massutvandringen, somgrundlades 1846, till stor del bevarad i ursprungligt skick.Professor , den svensk som betytt mest för attrestaureringen av kom till stånd, har beskrivitorten som ''det viktigaste svenskminnet utanför landetsgränser''. Staten har också satsat i , bl amed ett museum för nästan alla av de bevarade konstverkenav , som i sina målningar beskrev människor ochverksamhet i kolonin. blev moderkoloni för enrad svenska större bosättningar i , , ,och Kansas.l850 grundades den första svenska lutherskaförsamlingen i , i Andover en bit från . Denblev inledningen till Augustanakyrkan som under lång tidhade en dominerande roll för det svenska medvetandet iUSA. Som kulturellt centrum för den skapades AugustanaCollege, beläget i i samma område.I finns numera också inrymt SwenssonSwedish Immigration Center.1846 kom första svensken till . Den svenskabefolkningen där växte, och när den var som störst hadeChicago fler svenskfödda och deras barn än . Bildenav den svenske emigranten har ofta varit bonden som självröjt sin mark på prärien. Men i verkligheten var den urbanasvenska befolkningen i större än den jordbrukandedelen.Den stora emigrationen till förstavärldskriget omfattade med barn 1,2 miljoner personer.Sannolikt har vi ännu inte förstått hur oerhört storainfluenser detta gav i , genom brev och artiklar ochgenom ''återvändare''. Sambandet emigration-folkrörelser-demokratisträvanden var mycket starkt. Men ocksåtekniskt, kulturellt och i flera andra avseenden kom mycketstarka folkliga impulser till från utvandrarna.De senaste månaderna har tankar ventilerats både iSverige och i om att förbereda ettjubileum avsett att illustrera den stora emigrationen.Preliminärt avses kärnan i evenemangen vara ettsymposium i och ett i kring teman om svenskari , emigrationens inverkan på demokratisering ochsamhällsomvandling i och kanske även moment ommigration generellt, alltså även i nutid. Efter ett möte påkulturdepartementet håller forskare på att tafram förslag till ämnen. Helt klart finns mycket outforskatkring utvecklingar och samband.Utöver det tydliga vetenskapliga intresset finns starkafolkliga intressen, sannolikt på flera håll på båda sidor omAtlanten, att på olika sätt påminna omemigrationen.1888 när emigrationen pågick som intensivast fanns ettbehov hos svenskamerikanerna att visa att det funnits ensvensk tradition i redan före revolutionen ochfrigörelsen från . I det syftet anordnades ett 250-årsjubileum av Delaware-kolonin. Syftet med jubileet varatt inför omgivningen visa en tidig svensk identitet iNordamerika. Av bara farten upprepades jubileer och1988. Men en koloni som varade l7 år och omfattade 800svenskar är naturligtvis i sak mindre betydelsefull än denstora utvandringen om 1,2 miljoner med dess mycketomfattande inverkan på samhällsutvecklingen.Det finns starka skäl att utnyttja 150-årsjubileet tillatt aktualisera en rad nya frågeställningar kring vademigrationen betydde. I grunden var det en folklig rörelse --medan de privilegierade grupperna och universiteten underdenna tid hämtade det mesta av sin utländska inspirationfrån överhetsfilosofier i kom småfolket till mycketstor del att ta intryck av med dess frihetsideal ochfrånvaro av ärvd makt.Min bedömning är att gensvaret på förslaget om ettemigrantjubileum är så stort att man kan räkna med ettförverkligande av tankarna. På amerikansk sida är ,kanske tillsammans med , den självklara baseninför ett sådant jubileum. Därav följer behovet av tätakontakter över i förberedelser och genomförandetav olika aktiviteter.I sig är detta kanske inte skäl för att behålla ett på heltidbemannat generalkonsulat. Även andra arrangemang kaninnebära en god representation. Men det förutsätter i så fallatt för uppgiften kan rekryteras en person med starktintresse och tillräckligt med tid och resurser för att kunnautgöra en viktig förbindelselänk, självklart i samverkanmed ambassaden i Washington.Det är angeläget att en sådan fortsättning finns planeradi tid innan en indragning av dagens generalkonsulat iChicago äger rum. Detta bör ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk officiell närvaro i .