mot · GG02Kr412 · 1993-01-26 00:00:00 — Folkbildningen har en mycket viktig uppgift att fylla närdet gäller insatser för arbetslösa. Väldigt många som ärarbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa tillhör gruppensom saknar utbildning utöver folk- eller grundskola. Cirka800 000 har kortare utbildning än 9-årig grundskola. Ettstort antal ungdomar som lämnat skolan med bristfälligakunskaper tillhör också denna stora grupp. Dessaungdomar har en betydligt svagare ställning påarbetsmarknaden än dem som har en mer komplettskolutbildning.Det är viktigt att stora insatser görs för att höjautbildningsnivån hos den vuxna befolkningen, så att de ärbättre rustade för att kunna behålla sina jobb och för attbättre kunna hävda sig i konkurrensen om de jobb somfinns. Extra viktigt är det just nu när så många människorsaknar arbete.Ytterligare en riskgrupp är invandrare. Bland dessa ärarbetslösheten redan avsevärt högre än för övriga delar avbefolkningen i arbetsför ålder.Folkbildningen har tidigare uppmärksammats vad gällerutbildningsinsatser för dem som är eller riskerar att bliarbetslösa. Inför fjolårets beslut i om 100 milj.kr.extra i anslag 92/93 till folkbildningen för sådana åtgärderskrev kulturutskottet i sitt betänkande 1991/92:12:''Utskottet vill särskilt uppmärksamma folkbildningensmöjligheter och förmåga att snabbt och flexibelt anordnautbildning av skiftande utformning och innehåll. Deresurser som sålunda finns bör -- i den svåraarbetsmarknadssituation som råder -- kunna utnyttjas föratt erbjuda utbildning för dem som är eller riskerar att bliarbetslösa i syfte att förbättra deras situation påarbetsmarknaden''. Utskottet yrkade därför om ettextraanslag till folkbildningen, vilket också bifölls avriksdagen.Studieförbunden och folkhögskolorna, som fick dela på100 milj.kr., har med dessa och andra medel nåtttiotusentals människor med kompetenshöjande utbildningoch en rad andra initiativ, som stärker arbetslösa både påarbetsmarknaden och socialt. Genom folkbildningentillförsäkras arbetslösa en otrolig mångfald i studie- ochaktivitetsutbudet vad gäller innehåll, former ochvaraktighet.Hösten 1992 beslutade att anslå 106 miljkronor till folkhögskolekurser för arbetslösa under i förstahand . fördelade sedanmedlen till 123 folkhögskolor, som planerat att anordna sammanlagt 290 kurser för ca 5 400deltagare.Många goda exempel kan nämnas från studieförbundenssida vad gäller åtgärder såväl för korttidsutbildade som förhandikappade och invandrare. Förutom folkhögskolornasresurser bör därför studieförbundens kontaktnät,kompetens och erfarenhet snabbt tas i anspråk förvälbehövliga insatser -- med folkhögskolan, somsamverkanspart där så är lämpligt -- om ekonomiskaresurser ställs till förfogande också under det kommandeåret.Arbetslöshetssituationen har tyvärr inte förbättrats.Behoven är större än någonsin, vilket också kommit tilluttryck i de aviserade extra två miljarderna(utanför budgetpropositionen) för att möta arbetslösheten.BasämnesutbildningEn viktig uppgift för folkbildningen är att gekompletterande utbildning framför allt i basämnen somsvenska, engelska, matematik och samhällskunskap.Folkbildningen -- med sin speciella pedagogik -- har visatsig vara en mycket lämplig utbildningsanordnare för dekorttidsutbildade.Studieförbunden och folkhögskolorna har många gångerockså större möjligheter att nå stora grupper av arbetslösaän övriga delar av vuxenutbildningsväsendet genom att manhar möjlighet att tillgodose just deras önskemål och behov.Utbildningen anordnas i stor utsträckning i samarbetemed olika fackförbund eller i samarbete medarbetsförmedling, länsarbetsnämnder, kommuner,myndigheter och organisationer.TillgänglighetFolkbildningen och då främst studieförbunden finnsöverallt i landet, i glesbygd såväl som i storstad. Det ärdärför lätt för den enskilde att komma i kontakt med sittstudieförbund. Studieförbunden är verksamma i landetsalla kommuner. Närheten till studier och gemenskap ärviktig. Inte minst skall närhetsperspektivet poängteras föratt också skapa sociala relationer med människor i sinomgivning. Många som står utanför arbetsmarknadenförlorar kontakten med arbetskamraterna och den enklavardagssamvaron. Därför är det viktigt att skapa nyakontakter med andra människor.Förutom den geografiska tillgängligheten är det viktigtatt studierna också blir ekonomiskt tillgängliga fördeltagarna. Med arbetslöshet följer sämre ekonomi. Det ärdärför viktigt att studiestödet stärks för de ekonomisktsvagaste grupperna så att möjligheten till studiedeltagandeinte omöjliggörs.Samarbete med fackliga organisationerEn viktig erfarenhet från arbetet med studier förarbetslösa är samarbetet med de lokala fackligaorganisationerna och att erbjudande om studier kommer ini ett tidigt skede. redovisar attredan efter 14 dagars arbetslöshet, eller efter det att varselhar lagts, är det svårt att motivera till studier. Passivitet,apati m.m. inträder mycket snabbt hos den arbetslöse,egentligen mycket snabbare än vad vi trott. Därförär det oerhört viktigt att samarbeta med det lokala facketoch ha beredskap för uppsökande verksamhet så snartvarsel är lagda.EkonomiSom redan har nämnts betyder de medel som anvisats /93 mycket. Behovet av ytterligare medelinför 1993/94 är minst lika stort. Vi föreslår att 200 milj.kr.anslås för åtgärder för arbetslösa vuxna och ungdomar.Medlen skall fördelas av Folkbildningsrådet.Såväl viljan som ambitionerna finns i studieförbund ochfolkhögskolor över hela landet för ännu större insatser förarbetslösa. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av folkbildningensinsatser för utbildning och kulturverksamhet för arbetslösa,2. att beslutar att till C 1 Bidrag tillfolkbildningen för /94 anvisa 200 000 000 krutöver regeringens förslag.