mot · GG02So318 · 1993-01-26 00:00:00 — Alkoholfrågan har blivit en centralfråga i hälso- och sjukvårdsdebatten och mer och mer tonatfram som en viktig folkhälsofråga.Från mitten av sjuttiotalet minskadealkoholförsäljningen med , vilket ledde till en minskning av alkoholskadorna.Särskilt tydlig var konsumtionsminskningen blandungdomen. beslut att i enlighet medVärldshälsoorganisationens (WHO) mål framtill minska alkoholkonsumtionen med var utifrån den positiva utvecklingen realistiskt. Mentyvärr har alkoholkonsumtionen under senare delen avåttiotalet ökat, framför allt i gruppen 16--().Socialstyrelsens handlingsprogram för att minskaalkoholkonsumtionen är en bra utgångspunkt och start föratt skapa en ny debatt om alkoholens plats i vårt samhälleoch om de åtgärder som behövs för att minimera alkoholensskadeverkningar.Vi delar många av de tankar och förslag som kommerfram i handlingsprogram och som kansammanfattas i målsättningarna:Ingen alkohol underuppväxttiden. Bättre kunskap och information omalkoholen. Begränsad tillgänglighet till alkoholen.Alkohol och folkhälsanMålet för den svenska alkoholpolitiken är, som nämnts,att minska konsumtionen med . Med 1980 som utgångspunkt innebär deten minskning från 6,4 till ren alkohol. 1989 har vi enkonsumtion på över ren alkohol (räknat på dem somär ). fastställde detta mål 1984 vidbehandlingen av mål och riktlinjer för den svenska hälso-och sjukvården och WHO:s hälsopolitiska program ''Hälsaför alla ''. Det senare är ett program som ärgemensamt för ett 30-tal länder i Europa.Vi svenskar lever allt längre. varmedellivslängden för män och 80,4 för kvinnor. Detär dock stora skillnader vad hälsan beträffar mellan kvinnoroch män (en skillnad som delvis beror på männens högrealkoholkonsumtion), mellan olika samhällsgrupper ochmellan befolkning i olika delar av landet. Det finns ocksåskillnader mellan svenskar och invandrare.Kostens sammansättning, arbetsmiljön, rökning,alkoholvanor och motion är de viktigaste hälsofaktorerna.Om man gör en internationell jämförelse äralkoholkonsumtionen i förhållandevis låg. Ändåorsakade alkoholkonsumtionen samhället mätbarakostnader om ca , enligt en beräkningsom gjordes 1988. Då inkluderades även kostnaderna förhushåll och företag för utebliven produktion till följd avalkoholkonsumtion.Det är allmänt känt att alkoholkonsumtion påolika sätt påverkar människors fysiska och psykiska hälsa.Det gäller vid såväl hög som måttlig konsumtion. Urfolkhälsoperspektiv är det därför angeläget att samhälletsinsatser är både generella och riktade mot dokumenteraderiskgrupper. Många är beredda att ändra sin konsumtionom de blir informerade om klara samband mellankonsumtion och skador, samt vilka varningssignalerkroppen ger. Andra behöver få mera personligt riktadinformation. Den kan ges i samband med besök påvårdcentralen eller hos företagshälsovården. Den måstedock ges med all respekt för den enskildes integritet.Vi anser därför-- att forskningen bör inriktas på och program utarbetasför tidig upptäckt av olika riskgrupper,-- att personal inom och hälso- ochsjukvården måste få en bättre och utökad utbildning pådetta område,-- att kommuner och landsting bör samarbeta ochutarbeta lokala program för att minskaalkoholkonsumtionen till år 2000.EG-anslutning och svensk alkoholpolitikSveriges riksdag tog senast vid behandlingen avfolkhälsopropositionen 1991 ställning till att grunderna förden svenska alkoholpolitiken skall stå fast.En svensk EG-anslutning kan få stora konsekvenser förvår alkoholpolitik.Sverige bedriver tillsammans med och enalkoholpolitik som är den bäst utvecklade i . Viskulle vid en EG-anslutning komma att sammanföras medländer utan egentlig alkoholpolitik och där frågan ärpå vilket sätt man skall kunna stimulera vinnäringen. InomEG finns ett enormt vinöverskott. Detta har lett till enmycket offensiv marknadsföring av vinet i första hand inomEG. Denna marknadsföring kommer vid en svensk EG-anslutning att även drabba Sverige.Det är därför viktigt att det förs en ingående debatt omvår alkoholpolitik tiden fram till en eventuell anslutning tillEG.Det är betydelsefullt att utvecklar denalkoholpolitik som vi så framgångsrikt -- i förhållande tillEG-staterna -- har praktiserat . Omkonsumtionen är mätaren på en god alkoholpolitik så liggervi långt ner på skalan vid en internationell mätning. Det ärbra, men ändå kan mer göras för att nå vår målsättning.Måttet på god alkoholpolitik är emellertid deskadeverkningar som alkoholen åstadkommerEG-kommissionen har satt upp vissa mål beträffandeharmonisering av skatterna på alkohol. Förslagen från EGligger på en sådan nivå att om de svenska alkoholskatternaskulle anpassas till dessa skulle priset på spritdrycker barabli ungefär en tredjedel av det nuvarande. Priserna på öloch vin skulle i stort sett halveras. Priset anses som ett avvåra viktigaste alkoholpolitiska instrument. Vid en EG-anslutning skulle en mycket kraftigt avvikandealkoholbeskattning knappast i längden kunna utnyttjas.I budgetpropositionen aviseras en höjning av skatten påstarkare alkoholdrycker. Det framgår inte klart med hurmycket och med vilken inriktning. Med hänsyn till den tidsom förflutit sedan senaste höjning, svårigheter att nå måletmed 25-procentig sänkning av konsumtionen samt denkraftigt ökade starkölskonsumtionen är det angeläget meden 10-procentig höjning som omfattar hela skalan avalkoholdrycker.Tillsammans med ett fåtal andra länder har ettmonopolsystem för detaljhandel med alkohol,Systembolaget, och ett för tillverkning och import AB Vin & Sprit. Detaljhandelsmonopolet torde inte strida motEG:s regler. Det är viktigt för att begränsa de privataintressena i alkoholnäringen och därmed en ökning avförsäljningen. Vi anser därför att regeringen bör slå vakt omdetta monopol.Marknadsföringsreglerna är i allmänhet mer liberala iEG-länderna än i , även om t.ex. numerainfört stränga regler och frågan om en skärpning är aktuellockså i andra länder. och andra media somsprids över landsgränser försvårar för ett land attvidmakthålla mera strikta regler rörande alkoholreklam. Uralkoholpolitisk synpunkt är reklamfrågan viktig. Sverigehar en stor uppgift att i olika sammanhang medhälsopolitisk motivering verka för att marknadsföringenbegränsas även i andra länder. Här kan aktiviteter inomvärldshälsoorganisationen, WHO, vara en väg.I en situation då några av våra viktigaste alkoholpolitiskainstrument kan komma att ryckas undan är detutomordentligt viktigt att utveckla andra instrument. Vitänker då i första hand på utbildning och information omdels alkoholens skadeverkningar, dels vikten av att slå vaktom de regler som finns och kan finnas för att förebygga ochbegränsa dessa skador. Regering och riksdag bör därför gestora resurser till informationsinsatser på lokal och centralnivå de närmaste åren.Folkrörelserna bör kunna göra stora insatser i dettainformationsarbete och bör därför få resurser att delta iarbetet.Inför folkomröstning om medlemskap i är det viktigtatt svenska folket blir välinformerat om konsekvenserna avett sådant medlemskap. En saklig information om möjligakonsekvenser för vår alkoholpolitik är viktig i detsammanhanget.Vi anser-- att ett ev. kommande medlemskap inte får hindra uralkoholpolitisk synpunkt motiverade prishöjningar påalkoholdrycker fram till den dag blir medlem,-- att måste slå vakt om sina alkoholmonopol, iförsta hand detaljhandelsmonopolet, och därmed begränsaprivata intressens inflytande över detaljhandeln,-- att regeringen bör anslå stora resurser till utbildningoch information för att upprätthålla och förbättra svenskafolkets medvetenhet om alkoholens skadeverkningar ochdärmed om behovet av en effektiv och restriktivalkoholpolitik,-- att bör tillse att folkhälsofrågorna kommermed i EG-förhandlingarna.Ungdomar och alkoholAtt begränsa ungdomars alkoholkonsumtion och skjutaupp deras alkoholdebut är framför allt ett arbete med attpåverka attityder och levnadsmönster. Det handlar om ochförutsätter att vuxna blir positiva förebilder, och attalkoholen får en mindre roll i det sociala umgänget. Detmåste vara socialt acceptabelt att låta bli att dricka i flersituationer än i samband med bilkörning. Att säga nej tillalkohol med sådana motiveringar som att jag skall arbeta,måste vara pigg, osv. bör få ett genomslag iungdomsgrupperna och i den allmänna debatten. Sångare,musikgrupper, idrottsmän och andra ungdomsidoler somtagit ställning mot droger, bör föras fram i massmedia sompositiva föredömen för ungdomar.Staten bör ge stöd till alkoholfria miljöer och gekommunerna resurser att ordna alkoholfria träffpunkter.Skolan har en viktig fostrande roll. Alkoholfrågan börintegreras i det ordinarie skolarbetet. Det krävs därför engedigen kunskap hos lärare, främst dem på mellan- ochhögstadiet och i gymnasieskolan. Denna fråga haruppmärksammats i olika utredningar men inte lett till någonutbildning värd namnet. Vi vill peka på vikten av en sådanutbildning, inte minst i den lärarutbildning som skerinför en förändring av lärarnas roll i skolan. I och medlänsskolnämndens avskaffande har ansvaret föralkoholundervisningen flyttats till rektorsområde och skola.Det är viktigt att ansvaret för alkoholundervisning på varjeskola förstärks och klargörs.Lärarutbildningens kursplaner för ANT-undervisningenbör ses över och revideras i relation till de nya tankegångarsom skall gälla för skolan och en ny och modern kunskapom ANT-undervisningen tillföras lärarhögskolorna.Idrottsrörelsens fostrande betydelse betonas i olikasammanhang. Den har också ett starkt ekonomiskt stödfrån stat och kommun för sina insatser.Idrottsrörelsens förhållande till alkoholen haruppmärksammats och stora insatser har gjorts inomrörelsen för att begränsa användningen av alkohol. En heldel återstår dock att göra. Ett krav bör vara att alkoholenär bannlyst i alla sammanhang, där tonåringar ärnärvarande. Det innebär t.ex. att vid idrottsresor och festerledarna som goda föredömen skall avstå från alkohol. Statoch kommun bör som motkrav till bidrag kräva alkoholfriverksamhet.RepresentationI olika alkoholpolitiska program har betonats vikten avalkoholfri representation. beslöts omsådan i en rad kommuner och landsting och även på statlignivå. har alkoholen på många håll kommittillbaka i representationssammanhang. Vi vill peka på detangelägna att de vuxna i det offentliga livet är föredömenför andra och visar på möjligheten att vara tillsammans utanalkohol och under alla omständigheter utan starksprit.Kvinnor och alkoholDet är stora skillnader mellan kvinnors och mänsalkoholvanor. svarade kvinnorna fören femtedel av konsumtionen. är motsvarande siffraen tredjedel. Bland yngre kvinnor förekommer ett mermanligt dryckesmönster med större mängder och tätarekonsumtion av starkare spritsorter.Eftersom kvinnors bruk och missbruk av tradition ärmera skuldbelastat är det svårare att komma åt. En kvinnaskropp är också mer känslig än männens vad gälleralkoholens verkningar. Kvinnors bruk av alkohol undergraviditeten har särskilt uppmärksammats eftersom det kange fosterskador som tillväxthämning och störning i centralanervsystemet.Vid finns EWA-enheten (treatment, Women, Alcoholic addiction)som försöker att nå kvinnorna i ett tidigt stadium av derasmissbruk. Principen är lättillgänglighet, avskildhet ochanonymitet. Anhöriga är också välkomna för rådgivandesamtal. Här tar man hänsyn till att kvinnors behov av vårdoch behandling är annorlunda än männens. Man måstetänka in barnen och familjen på ett annat sätt. Denna formav vård bör sedan kompletteras med grupper där kvinnorstöder kvinnor i ett längre perspektiv.Kvinnogrupper, där kvinnor stöder kvinnor också överen , finns på flera orter i landet. Sådana grupperhar ofta etablerat samarbete med kyrkor och andra ideellaorganisationer.Vi anser--att insatser för alkoholfria miljöer och bättre utbildningi alkoholfrågor är av avgörande betydelse för att ungdomarsbruk av alkohol skall kunna motverkas,--att alkoholfri representation bör eftersträvas i så mångasammanhang som möjligt,--att det behövs fler EWA-enheter på olika håll i landet,där kvinnor snabbt kan få behandling.Vi har med det anförda pekat på några viktiga områdenför vår alkoholpolitik för att kunna infria beslutav med WHO:s målsättning om en 25-procentigminskning av alkoholkonsumtionen till år 2000.Det förtjänar därutöver att påpekas att för har strukitunder vikten av att de länder i som har en restriktivalkoholpolitik får möjlighet att behålla den. Vidare att desom saknar en sådan politik får stöd för att utveckla en.Samtidigt betonas betydelsen av åldersbegränsningar,prisoch skattehöjningar och kontroll av tillgängligheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att forskningen omalkoholfrågan bör inriktas på och program utarbetas förtidig upptäckt av olika riskgrupper,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att personal inom socialtjänstenoch hälso- och sjukvården måste få en bättre och utökadutbildning i alkoholfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommuner och landsting börsamarbeta och utarbeta lokala program för att minskaalkoholkonsumtionen ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett eventuellt kommandemedlemskap i inte får hindra ur alkoholpolitisksynpunkt motiverade prishöjningar på alkoholdrycker framtill den dag blir medlem i EG,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att måste slå vakt om sinaalkoholmonopol, i första hand detaljhandelsmonopolet,och därmed begränsa privata intressens inflytande överdetaljhandeln,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör anslå storaresurser till utbildning och information för att upprätthållaoch förbättra svenska folkets medvetenhet om alkoholensskadeverkningar och därmed om behovet av en effektiv ochrestriktiv alkoholpolitik,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör tillse attfolkhälsofrågorna kommer med i EG-förhandlingarna, m28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att insatser för alkoholfriamiljöer och bättre utbildning i alkoholfrågor är avavgörande betydelse för att ungdomars bruk av alkoholskall kunna motverkas,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alkoholfri representation böreftersträvas i så många sammanhang som möjligt,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det behövs fler EWA-enheterpå olika håll i landet, där kvinnor snabbt kan få behandling.