mot · GG02Ub156 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop 1992/93:194 Särskilt statsbidrag till kommuner för ytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår I en partimotion med anledning av budgetpropositionenföreslog vi socialdemokrater som ett led i kampen motarbetslösheten kraftfulla åtgärder för att öka den reguljärautbildningen. Vi föreslog att skulle anslå medelså att det blev möjligt för kommunerna att anordnautbildning i form av '' det tredje gymnasieåret'' för 50 000ungdomar i åldern 18--samt 20 000 platser ytterligare ikomvux.Motivet för dessa krav var att regeringen ibudgetpropositionen helt ignorerat den utomordentligtallvarliga situation som kommer att uppstå inför läsåret1993/94 för de ungdomar som då skall söka sig ut påarbetsmarknaden. Inga som helst förslag till åtgärderframfördes från regeringen för att förhindra att en mycketstor andel av de studerande vid gymnasieskolorna skullekomma att gå direkt ut i arbetslöshet.Inte heller uppmärksammades att många av de 93 100ungdomar som kommer att lämnasina ungdomspraktikplatser skulle få en stärkt ställning påarbetsmarknaden om de fick komplettera sin utbildningmed ett ''tredje gymnasieår''. Regeringen blundade även förmöjligheten att ge många av de nu ca 70 000 ungdomarna iåldern 18--som befinner sig i öppen arbetslöshetchansen att genom ett ''tredje gymnasieår'' förbättra sinställning på arbetsmarknaden och därmed även förmöjligheten att tillföra arbetskraften ny kompetens.Vid utskottsbehandlingen vann våra förslag utskottetsgillande beträffande de ungdomar som var . Våraövriga krav inom detta område avslogs.För att i detta läge undvika sviterna av den egnaförsummelsen och framstå som handlingskraftig väljerregeringen att vidta den närmast unika åtgärden att tillriksdagen avlämna en proposition som till innehåll kansägas vara en kopia av vår partimotion. Med dennaproposition som förevändning väljer därefterutskottsmajoriteten att avslå den socialdemokratiskamotionen. Genom att ägna sig åt detta prestigespel skaparregeringen stor osäkerhet ute i kommunerna med förloradplaneringstid och sänkta ambitioner som resultat.Mot denna bakgrund finner vi det naturligt att upprepavåra krav som vi genom de senaste månadernas utvecklingpå arbetsmarknaden finner ännu mer motiverade. Dettagäller både kraven på 50 000 platser för det ''tredjegymnasieåret'' och 20 000 platser ytterligare på komvux.Även kraven på studiestöd för dessa utbildningar finner vianledning upprepa.Regeringens förslag i propositionen att anvisa medel förde där föreslagna utbildningsåtgärderna yrkar vi avslag på.Vi anser att detta anslag för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder redan nu är av för liten omfattning. Att ytterligareförsvaga möjligheterna till insatser inom detta område ärinte försvarbart. Vi anser att medel för de av oss föreslagnareguljära utbildningsinsatserna skall tillföras kommunernagenom förstärkning av anslag inomUtbildningsdepartementets verksamhetsområde.Reformera gymnasieskolan så snabbt som möjligtDen angelägna reformeringen av gymnasieskolan har avden borgerliga regeringen försenats med . Därigenomkommer många studerande på de yrkesinriktadeutbildningarna att gå miste om ''det tredje året''.Det är nu viktigt att så många kommuner som möjligtredan till kan erbjuda sina ungdomar detreåriga programmen, speciellt inom de yrkesförberedandeinriktningarna. Det är angeläget för att stärka ungdomarnasställning i arbetslivet. Men det är viktigt även för arbetslivetoch för att vidga rekryteringsunderlaget till högskolan.Målmedvetna åtgärder måste vidtas för att förmå helaårskullen att efter fortsätta i gymnasieskolan.I gymnasieskolorna måste ytterligare åtgärder sättas in föratt stimulera eleverna att fullfölja gymnasieutbildningen.50 000 ungdomar måste erbjudas ''det tredjegymnasieåret''Efter kommer ca 42 000 studerande utfrån tvåårig gymnasieutbildning, 35 000 från yrkesinriktadoch 7 000 från studieförberedande linjer. Majoriteten avdem riskerar att, med nuvarande katastrofala situation påarbetsmarknaden, gå direkt ut i arbetslöshet. Den naturliga åtgärden är att erbjuda dem enrätt till den förbättrade utbildning som derasefterkommande kamrater får, ''det tredje gymnasieåret''.I november 1992 var 55 000 ungdomar i åldern 16--24arbetslösa och 74 000 genomgick ungdomspraktik. Vidingången av nästa budgetår har de senare slutfört sinungdomspraktik och riskerar att på nytt kastas ut iarbetslöshet.Vi anser att minst 50 000 ur gruppen 18--medenbart tvåårig gymnasieutbildning bör ges möjlighet attgenomgå ''det tredje gymnasieåret''. bör beslutaatt denna möjlighet erbjuds dessa ungdomar. Erbjudandetbör avse alla och, i första hand arbetslösaungdomar i åldern 20--24 år.Det är djupt upprörande att regeringen i propositioneninte visar något intresse för att genom reguljär utbildninglösa dessa ungdomars svåra situation.Vi socialdemokrater anser att kommunerna därför börges möjlighet att erbjuda minst 50 000 platser i form av ''dettredje gymnasieåret''. Med tanke på kommunernasekonomiska situation bör bidraget vara perstuderande. Det bör överlåtas åt den enskilda kommunenatt avgöra om ''det tredje gymnasieåret'' skall förläggas tillgymnasieskolan eller vuxenutbildningsenheten. Eftersominte alla kommuner är gymnasieorter kan det här blinödvändigt med ett samarbete mellan kommuner för att sårationellt som möjligt ordna utbildningen. För dessautbildningsinsatser föreslår vi att 1 500 miljoner kronoranslås.Innehållet i ''det tredje gymnasieåret'' måste anpassas tillelevernas önskemål, förkunskaper och lokalaförutsättningar. Fördjupande studier i svenska, matematikoch främmande språk är naturligtvis betydelsefullt, liksomkomplettering av yrkesutbildningen. Förutom detta bör högprioritet ges åt studier i tekniska och naturvetenskapligaämnen, bl.a. som grund för fortsatta studier på högskolaneller för teknikerutbildningen inom komvux.Vi föreslår här en mycket kraftig, men helt nödvändigutbildningssatsning. Vi inser att denna kommer att innebärastora påfrestningar på organisationen. Företrädare förkommunen och dess skolväsende, för näringsliv ochfackliga organisationer samt företrädare för lokalaarbetsmarknadsmyndigheter kommer att behöva utvecklaett nära samarbete för att finna former för attgenomföra denna utbildningexpansion. En modell för ettarbete av detta slag kan vara att tillsätta en projektgrupp avföreträdare för ovan nämnda grupper.Det kommer naturligtvis att bli nödvändigt att utnyttjabefintlig utrustning och lokaler ännu mer effektivt. Detkommer troligen i många fall att innebära en förskjutningav undervisningen till andra tidpunkter än vad som nugäller, t.ex. till sen eftermiddagstid eller kvällstid.Vi räknar med att det skall vara möjligt att få tillgång tillgoda lärarkrafter, i första hand genom att de redan nuanställda lärarna tar på sig uppgifter utöver deras normalaundervisningsskyldighet. Det bör även vara möjligt attrekrytera andra med lämplig utbildning, t.ex.civilingenjörer. Många arbetslösa med djupayrkeserfarenheter från olika områden skulle kunna berikautbildningen vid gymnasieskolorna och därigenom bidra hög kvalitet i utbildningen.Det måste vara en mycket angelägen uppgift för allaberörda att bidra till att ge dessa ungdomar en betydandekompetenshöjning genom ''det tredje gymnasieåret''. Vi ärstarkt övertygade om att denna satsning skall bliframgångsrik med stöd av alla de goda och initiativrikakrafter som finns ute i kommunerna.För att få ett begrepp om storleken av insatsen kan de 50000 ungdomarna relateras till att antalet elever vidgymnasieskolan innevarande läsår är nära 290 000. Närgymnasiereformen är genomförd fullt ut /97 kommerdrygt 330 000 elever att studera i gymnasieskolan.Vi anser vidare att de ungdomar som innevarande läsårpåbörjat en tvåårig gymnasieutbildning, redan nu börgaranteras möjligheten till ''det tredje gymnasieåret'' när deslutfört sin utbildning till sommaren 1994.Kommunal vuxenutbildningKommunal vuxenutbildning har en mycket betydelsefullroll för att förverkliga idéerna om livslångt lärande och gestora bidrag i arbetet för att åstadkomma en generellkompetenshöjning av arbetskraften. Komvux är särskiltviktigt för kvinnor och invandrare.Socialdemokratin har därför medverkat till att stödjaoch bygga upp olika former av vuxenutbildning till enomfattning och kvalitet som rönt internationelluppmärksamhet.Den genomförda reformeringen av gymnasieskolan,vuxenutbildningen och folkbildningen syftade till attytterligare höja den allmänna utbildningsnivån ochförbereda alla för ett livslångt lärande där återkommandeutbildning blir allt vanligare.Den kommunala vuxenutbildningens ansvar omfattar nugrundläggande vuxenutbildning, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning.I dagens arbetsmarknadsläge är det angeläget att dengymnasiala och yrkesinriktade vuxenutbildningen inteprioriteras ner. De signaler som den borgerliga regeringengivit om besparingar inom vuxenutbildningen, inte minst iförra årets budgetproposition, får inte tas till intäkt för attdenna inte behövs. Tvärtom finns det anledning att betonavikten av denna, både som instrument förkompetenshöjning i arbetslivet och för att öka den tekniskautbildningen.Köerna till komvux är i de flesta kommuner långa.Skälet är dels den svåra situationen på arbetsmarknaden,dels regeringens och riksdagsmajoritetens neddragning avde statliga bidragen till Komvux.Många av de sökande till komvux har arbete. Genom attöka dimensioneringen i den reguljärautbildningsorganisationen utnyttjas den fria vilja tillutbildning som finns bland dem som står i kö förkomvuxstudier. skapas förutsättningar förarbetslösa att gå in i arbetslivet i de studerandes ställe.För många arbetslösa är kompetenshöjning genomstudier inom vuxenutbildning ett starktefterfrågat alternativ. För möjligheterna att ökadimensioneringen av högskolan inom olika sektorer spelarkomvux en avgörande roll. har en tredjedel avnybörjarna i högskolan läst på vuxenutbildning inågon form. Komvux är således mycket viktig, inte minst ien situation då vi önskar öka antalet högskolestuderandeinom naturvetenskaplig och teknisk sektor. Lika viktigt ärdet att framhålla behovet av ökat språkkunnande.TeknikerutbildningarnaDen ettåriga teknikerutbildningen är enpåbyggnadsutbildning inom komvux. Den bygger påavslutad treårig gymnasieutbildning. Den är mer direktyrkesinriktad än de tidigare tre studieåren som skall varastudie- och yrkesförberedande. Det finns många skäl för attsäkerställa och expandera dessa utbildningar.Minskningen av de statliga och kommunala bidragen harkommit att drabba denna utbildning särskilt hårt.I dag finns vid de gymnasieskolor som tidigaregenomfört det fjärde året dyrbar utrustning som även kananvändas för utökad teknikerutbildning. Det ärkapitalförstöring att inte utnyttja den utrustningen fullt ut.För att i en situation där vi eftersträvar en kraftig tillväxtav industriell verksamhet undvika en brist på teknikermåste teknikerutbildningen öka. Det är även angeläget attskapa goda möjligheter för elever som tidigare gått tvåårigayrkesutbildningar att komplettera dessa för att sedan antastill teknikerutbildning.Detta gäller även för elever som genomgått de nyatreåriga programmen. För dem som redan under det andrastudieåret bestämmer sig för att efter avslutad utbildningfortsätta på teknikerutbildning bör utbildningen under dettredje året anpassas så att erforderliga förkunskaper förteknikerutbildning kan inhämtas.Ansökningarna till teknisk utbildning i gymnasieskolanminskar . En anledning är säkert att dentidigare möjligheten att efter fyraårig utbildning igymnasieskolan få en gymnasieingenjörsexamen inte längrefinns. Många av de presumtiva studerandena är inteberedda att genomgå högskolestudier eftergymnasieskolan.Denna gång drabbar arbetslösheten även tjänstemän påolika nivåer. Högskolestudier skulle för många av dem varaden naturliga vägen för att erhålla en kompetenshöjningsom stärker deras ställning i arbetslivet. Många av dem harförvärvat sin yrkesskicklighet genom lärande i arbetslivet.Däremot kan deras teoretiska utbildning vara sådan att deninte kan utgöra en tillräcklig grund för högskolestudier.Åtgärder krävs för att underlätta för dessa gruppersutbildning, t.ex. genom att inom komvux inrätta en ettårigutbildning som anpassas och utformas så att den ger en godteoretisk grund för fortsatta högskolestudier. Utbildningenbör anpassas så att den i första hand utgör grund förfortsatta studier inom teknisk eller ekonomisk sektor.Inom industrin finns det många kvinnor varsyrkeserfarenheter inte tas till vara. Deras möjligheter skulleöka om de får chans till en formell teknisk utbildning. Måletbör vara att minst 1 000 kvinnor med god yrkeserfarenhetfå genomgå en för dem anpassad ettårig teknisk utbildning.Förutsättningarna för detta skapas genom vårt förslag attutöka den kommunala vuxenutbildningen med 20 000platser.20 000 fler i vuxenutbildningVi bedömer att komvux bör tillföras resurser förytterligare 20 000 heltidstuderande. Prioriterade områdenför denna förstärkning bör vara teknikerutbildningarna,utbildningar inom teknik och naturvetenskap, inomspråkområdet samt för arbetslivet betydelsefullakompetenshöjande utbildningar. Vi anser att av härföreslagen utbyggnad av komvux motsvarande 20 000helårsstuderande minst 2 000 platser avsätts förteknikerutbildningarna.Vi föreslår att komvux tillförs ytterligare 600 miljonerkronor.ResursfördelningenDe extra medlen till ''det tredje gymnasieåret'' ochkomvux bör tillföras kommunerna efter ansökan hosSkolverket.Komvux har på många håll drabbats mycket hårt avkommunernas besparingar. Om komvuxorganisationenskall kunna expandera är det nödvändigt att staten tar på sigen större andel av kostnaderna än normalt. Genom det nyabidragssystemet till kommunerna kan inte staten direktpeka ut komvux som en angelägen uppgift. Upphandlinggenom AMS är inte heller en lämplig åtgärd eftersom detrör sig om en i detta arbetsmarknadsläge önskvärdexpansion av reguljär utbildning.Den lämpligaste modellen måste vara att ge dekommuner som är beredda att öka sin komvuxverksamhetöver nu gällande nivå möjlighet att söka medel hosSkolverket. Modellen har redan tillämpats när det gällermedel för gymnasieskolans ''tredje år''. hargenom sin fältorganisation god kunskap om kommunalvuxenutbildning. Resurserna för ''det tredje gymnasieåret''och expansionen av komvux bör efteransökan från kommunerna fördelas av Skolverket.Det är naturligtvis svårt att förutse behovet avutbildningsplatser för ''det tredje året'' och för komvux i deenskilda kommunerna. Om det visar sig att önskemålen ommedel till platser i gymnasieskolan överstiger det belopp viför detta ändamål här anslagit som ansökningarnatill komvux understiger vad vi här beräknat skall medel från''komvuxanslaget'' kunna överföras till anslaget för ''dettredje året''. Motsatsen skall självfallet även kunna ägarum. Det överordnade målet måste vara att stärkakompetensen och bekämpa arbetslösheten.Samtidigt är det angeläget att understrykakommunernas grundläggande och lagreglerade ansvar förutbildningen av de av kommunens vuxna invånare som ejhar en utbildning motsvarande den ger deunga. Denna uppgift blir särskilt viktig i med stortbehov av kompetenshöjning hos många medborgare.StudiestödVår bedömning av behovet av studiestödet förovanstående utbildningssatsning finns beskrivet ochberäknat i särskild utskottsgruppmotion (1992/93:Sf512).Utöver ett ökat antal utbildningsplatser har vi ocksåräknat med ett högre årsbelopp för studiehjälpen per elev,då vi motsatt oss regeringens nedskärning.Vad avser gymnasieskolan är vår bedömning att 35 000elever är berättigade till studiehjälp och anslaget bördärför öka med . Cirka 10 000 eleverbedöms vara berättigade till studiemedel och anslaget F 4bör höjas med 180 miljoner kronor.Med anledning av våra förslag till regeländringar förSVUXA (bl.a. sänkt åldersgräns och friare studieval underen försöksperiod) bedöms cirka 5 000 studerande kunna fådetta stöd. Anslaget F 5 bör därför öka med 270 miljonerkronor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå regeringens förslag om attunder tionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94anvisa mindre än vad som föreslagitsi proposition 1992/93:100 bilaga 11,2. att beslutar att för /94 anvisa1 till kommunerna för stöd till anordnandeav ''det tredje gymnasieåret'' i enlighet med vad i motionenanförts,3. att beslutar godkänna de riktlinjer som idenna motion anförts beträffande behovet av satsning på''det tredje gymnasieåret'' även /95,4. att beslutar att de medel som anvisas till stödför kommunerna att anordna ''det tredje gymnasieåret'' ienlighet med vad som anförts i denna motion skall tillförasSkolverket genom anslaget B 9 Bidrag till viss verksamhetinom det kommunala skolväsendet,5. att beslutar att för studiehjälp anvisa 315miljoner kronor för /94 till anslaget F 3Studiehjälp m.m. utöver regeringens förslag,6. att beslutar att öka anslaget F 4,Studiemedel m.m., för /94 med 180miljoner kronor,7. att beslutar att öka anslaget F 5Vuxenstudiestöd m.m. med ,8. att beslutar om sådan ändring istudiestödslagen att SVUXA kanutgå på ett mera flexibelt sätt.