mot · GG02T631 · 1993-01-26 00:00:00 — Svåra olyckor med havererade oljetankers har blivit alltvanligare . Konsekvenserna för miljön ochfisket har till följd att oljeutsläppen i samband med dessahaverier ofta blivit katastrofala.Den svåra tankerolyckan med oljetankern utanförShetlandsöarna sätter på nyttsäkerhetsproblemen vid oljetransporter till sjöss iblixtbelysning. Braer är en närmare gammalLiberiaregistrerad tanker. Den gick under s.k.bekvämlighetsflagg och medförde 80.000 råolja i lasten.Redan har oljeutsläppet medfört omfattande skador på detmycket känsliga fågellivet i en av världens störstasamlingsplatser för sjöfågel.Bara några veckor tidigare hade den spanskaAtlantkusten utanför drabbats av en liknandesvår oljekatastrof. Då var det jättetankern med80.000 ton råolja i lasten som havererade och brann.En av de mest uppmärksammade tankerolyckorna --Valdez-katastrofen vid --orsakade stora miljöskador i ett minst lika känsligt områdesom de nu drabbade . Den katastrofen leddetill ett säkerhetsmässigt omtänkande i . Äldretankfartyg ska där inte längre få trafikera miljökänsligaområden, och krävs dubbla skrov på detankfartyg som ska anlöpa amerikanska hamnar.Världens tankerflotta blir allt äldre. Nya uppgifter urförsäkringsbolaget över fartygsolyckor visarett klart samband mellan båtars ålder och olycksrisken.Hela 74 % av de fartyg som havererade 1991 var äldre än 15 år.Av 50 olyckor och incidenter med tankfartyg under förraåret var 32 inblandade fartyg byggda och tidigare.Enligt en undersökning gjord av ''() står fartyg som är gamlaför av olyckorna, trots att dessa gamla fartyg bara utgör44 % av tonnaget.De flesta tankfartyg har inga tankar för oljelasten.Oljan fylls på direkt i skrovet där bara en ganska tunnstålvägg skiljer oljan från haven. En metod att förhindraoljeutsläpp vid fartygshaverier är att bygga tankbåtarnamed dubbla bottnar, d.v.s. med en inlagd tank inne iskrovet. Allt fler tankfartyg byggs med dubbla skrov.Ännu har inte den internationella sjöfartsorganisationenIMO fattat ett liknande beslut. Flera svenska hamnar harinfört rabatter på hamnavgifterna för tankfartyg meddubbla skrov.Av 50 olyckor och tillbud med tankfartyg var21 fartyg . Gamla ryska, polska ochukrainska fartyg som flaggas ut till länder som ,, och andra bekvämlighetsländer harinneburit en markant urgröpning av säkerheten. Kontrollenav fartygen är oftast undermålig. Nya tillstånd ges utangarantier för att fartygen är sjödugliga.För sjötrafiken inom det svenska sjöterritoriet gäller deinternationella sjövägsreglerna (International Regulationsfor Preventing Collisions at Sea) av den 20 oktober 1972med de ändringar som successivt beslutas av deninternationella sjöfartsorganisationen sjötrafikförordningen (1986:300) ochsjötrafikkungörelsen (SJÖFS:1986:7) finns tillägg ochundantag från de internationella sjövägsreglerna som gällerför svenskt sjöterritorium. Särskilda regler finns även försjötrafiken i hamnar, kanaler och särskilda farleder och förmilitära fartyg och konvojer. Dessutom finns lokalaföreskrifter. Dessa sjötrafikregler gäller samtliga fartyg, därinte annat anges, och innehåller inga särskilda, generellabestämmelser avseende trafiken med tankfartyg.Enligt vattenföroreningslagen har Sjöfartsverketmöjlighet att företa tvångsåtgärder mot enskilda fartyg,bl.a. avseende fartygets färdväg. Något generellt förbudmot äldre tankfartyg, eller tankfartyg med enkelt skrov, atttrafikera svenskt vatten finns inte så länge fartyget svararmot de s.k. Marpol-bestämmelserna om fartygskonstruktion.De bestämmelser som rör tankfartyg och som syftar tillatt förhindra och bekämpa oljeutsläpp och andraföroreningar från fartyg bygger främst på en radinternationella överenskommelser och konventioner.Sverige har godkänt ett antal konventioner på detta områdeoch deltar i det samarbete som följer av dessa.Bland internationella regler angående tankfartyg ocholjeföroreningar märks särskilt följande:1. och Marpol-protokollet 73/78.Marpol-bestämmelserna har godkänts av närmaresextiotalet stater och innebär i princip förbud motförorening från fartyg. Bl.a. råder totalförbud mot utsläppav olja och andra skadliga ämnen i vissa särskilt ömtåligaområden som t.ex. Östersjön.2. europeiska överenskommelse omhamnstatskontroll.Enligt avtalet skall de ansvariga sjöfartsmyndigheterna i15 europeiska länder kontrollera av de utländska handelsfartyg som anlöper ett landshamnar under ett år.De senaste tidens allvarliga tankerolyckor ställer återigen frågan om bristande sjösäkerhet i fokus. Olyckor avdetta slag i t.ex. , i , i våra känsligaskärgårdsområden, i eller kan fådramatiska konsekvenser för miljön. Också färjetrafikensomfattning i vårt närområde motiverar en översyn avgällande säkerhetssystem.De åtgärder som i första hand bör komma i fråga för attförbättra sjösäkerheten i våra farvatten är följande:1. Att i internationella organ arbeta för en strängareklassificering av fartygen. Nuvarande klassificering skerofta på mycket slentrianmässiga grunder. Inte sällan beståren besiktning enbart i kontroll av dokument utan någonnärmare granskning av i vilket skick fartyget i fråga befinnersig.2. Ett större ansvar för sjösäkerhetskontrollen måsteläggas på försäkringsbolagen. I detta sammanhang bör manlyfta fram försäkringsbolag som gjort särskilda insatser föratt främja denna kontroll. Ett sådant försäkringsbolag ärSwedish Club som byggt upp ett inspektionssystem av sådankvalitet, att det borde tjäna som ett internationelltföredöme.3. Hamnstatskontrollen måste skärpas och utvidgas tillatt omfatta flera länder. Insatserna måste koncentreras tilldet äldre tonnaget och bekvämlighetsflaggade fartyg, vilkapå goda grunder kan misstänkas ha lägre ställda krav påsjösäkerheten.4. På våra inre vattenvägar, som ,och bör redan nu ett förbud motenkelbottnade skrov övervägas. bören successiv övergång till dubbla bottenskrov ske också förfartyg som trafikerar den svenska kusten, t.ex.Öresundsområdet.5. Såväl hamn- som kanalavgifter förenkelskrovsbottnade fartyg bör höjas.6. Ett större ansvar måste ställas pålastägarna/oljebolagen vad gäller sjösäkerheten. Det är avstörsta vikt att bevaka hur redarna rekryterar fartygensbesättning och i vilken mån denna besättning ges möjlighettill utbildning etc. Oljebolagen bör inbjudas tillförhandlingar om hur dessa problem lämpligen kan lösas.7. bör i internationella foa skärpa kraven påinternationella åtgärder mot bekvämlighetsflaggade fartyg.På den ovannämnda bekvämlighetsflaggade oljetankernBraer var förhållandena för besättningen mycket dåliga.Lönerna innehölls utan närmare motivering. Maten vardålig och många frös på grund av den låga värmen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en skärpning avsäkerhetskraven för tankfartyg.