mot · GG02T302 · 1993-01-26 00:00:00 — har en besvärlig trafiksituation.Den ständigt ökande fordonstrafiken ger en dålig miljö.Förslag på olika lösningar, ofta kostnadskrävande,framläggs. Upprepade krav hörs på att större andel avtillgängliga anslag för byggande av vägar tilldelasStockholmsregionen för att förbättra trafikflödet. Ökadeanslag till innebär i sin tur att övrigalän får mindre andel av totalanslaget för byggande av vägarinom respektive län. Alla län har behov av ökade väganslag.Därför måste en stark gemensam strävan vara att finnalösningar som ger mycket goda totala effekter. En ytterstviktig åtgärd är att i så stor utsträckning som möjligt avlänkafrån all genomgående fordonstrafik.Detta bör ske så fort som möjligt.Vägförbindelsen Räta linjen, en väg --------Sala--, gerdenna möjlighet. Räta linjen är kortare änmotsvarande förbindelse över . Efter vissaombyggnader kan skillnaden bli uppemot . Rätalinjen är en strategisk led för regional balans genomavlastning av nord-sydlig trafik genom Stockholmsområdet.Kortare vägsträcka är en viktig faktor i den totalatransportekonomin. har därför Räta linjen storbetydelse för förbindelserna mellan ochsödra/sydöstra . Räta linjen kan för sydöstraSveriges del anses vara en fortsättning norrut till den regionalpolitiskt mycket viktiga E22 (f d E66). Genom anknytningen till E4 i blirRäta linjen också en naturlig länk mellan ochNorrland. Räta linjen används även som transportledmellan och västkustregionerna, bl aberoende på att vägsträckan --går genomflack terräng, vilket är mycket betydelsefullt i synnerhet förden tunga trafiken. Räta linjen med sin nord-sydligasträckning är också en mycket viktig länk i ett effektivtmellansvenskt vägnät med anknytning både till E18 ochE20, två mycket betydelsefulla trafikleder i öst-västligriktning.Räta linjen ger inre en naturlig koppling tillÖstersjöhamnarna och samt ocksåinlandshamnarna och . Genomsammanknytningen med dessa hamnar får en störremellansvensk region ökade kontaktmöjligheter med helaÖstersjöområdet och med flod- och kanalsystem i norradelen av EG-området.Vissa vägsträckor längs Räta linjen har redan idagacceptabel standard, men för att Räta linjen skall fungerahelt tillfredsställande som transportled krävs attförbättringar och ombyggnader snabbt kan genomföras påvissa vägavsnitt. Näringslivet kräver snabba och punktligaleveranser. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det nödvändigtmed en jämn och hög vägstandard. Kortare vägsträcka ochkortare transporttider ger bättre transportekonomi förtransportföretagen. Därför måste ''flaskhalsarna'' byggasbort. Upprustningen kan ofta ske i anslutning till befintligvägsträckning och med måttliga investeringar. Terrängen ärmycket lättforcerad och upprustningskostnaden kommeratt ligga långt under övriga diskuteradeinvesteringsalternativ.Förbättringar längs Räta linjen har genomförts,genomförs eller planeras att genomföras, men takten iförbättringarna är alldeles för långsam. Hösten 1991anvisades medel för byggande av förbifart samhällei . Men anvisade anslag räcker inte tillför att på ett snabbt och effektivt sätt fullföljastandardhöjningen. Därför måste ytterligare medel tillförasför att en upprustning av återstående vägavsnitt av Rätalinjen snabbt skall kunna genomföras. VägförbindelsenNorrköping----(Räta linjen) måste geshögsta prioritet vid fördelning av kommande anslag förvägupprustningar. Efter den erforderliga upprustningenskulle kunna avlänkas från allgenomgående fordonstrafik och Räta linjen skulle bli densjälvklara vägförbindelsen för fordonstrafiken mellanNorrlandskusten och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att snabbt fullföljaupprustningen av ''Räta linjen'', vägförbindelsenNorrköping----,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ''Räta linjen'' bör ingå i det framtida nationellastamvägnätet.