ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02So298 · 1993-01-26 00:00:00 — Antalet äldre invandrare ökar i . Deinvandrargrupper som kom till landet, främst ,börjar nu nå pensionsåldern. kommånga föräldrar som anknytningsfall till våra politiskaflyktingar.Generellt sett kan man påstå, att ju yngre immigrantenvar, när hon/han kom till , desto bättre lärdehon/han sig det svenska språket, och desto längre kanhon/han behålla sina språkkunskaper, även på äldre dagar.Men för de allra flesta gäller att när närminnet börjar svika,glömmer man successivt bort alla språk, förutommodersmålet.Naturligtvis är de individuella skillnaderna stora. Eninvandrare som deltar i samhällslivet och som har ett aktivtsocialt kontaktnät även utanför den egna gruppen behållernaturligtvis det svenska språket längre än den kvinna somstädat eller arbetat på en industri, där de flestaav de anställda har varit landsmän eller av andra etniskatillhörigheter än den svenska. Ännu sämre till ligger deanknytningsfall, där invandraren kommit hit på äldre år föratt vara nära sina barn. Ofta kan de inte tillgodogöra sigsvenskundervisningen i någon högre grad och lever oftamycket isolerade i hemmet utan någon större kontakt medandra utom familjen och dess umgängeskrets.De invandrade kvinnorna, generellt sett, talar detsvenska språket sämre och glömmer det snabbare än vadmännen gör, eftersom männen i allmänhet lever ett merutåtriktat liv än kvinnorna.När de äldre invandrarna inte längre klarar sitt dagligaliv själva och blir beroende av eller långvård,har de också ofta tappat den svenska de en gång har lärt sig.Det innebär att de lever sitt liv som i ett vakuum, då de intehar någon möjlighet att kommunicera med sin omgivningmed allt vad det innebär. Den gamla invandraren, somtappat sitt inlärda språk och som vårdas i hemmet eller påsjukhus, har i värsta fall ingen som bevakar hennesintressen.Det här problemet kommer att öka dramatiskt inom denärmaste 10--20 åren. har tidigare uttalat sig omkommunernas ansvar och skyldigheter vad gäller de äldreinvandrarna. Kommunernas ansträngda ekonomi gör tyvärrofta nu att man ''glömmer bort'' de svagaste grupperna isamhället och därmed inte följer beslut omåtgärder för äldre invandrare. Det gäller både tvåspråkigpersonal och eventuella särskilda mindre enheter förinvandrare. Det är av stor vikt att gör enkartläggning och uppföljning om kommunernas insatser föräldre invandrare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldre invandrarkvinnorssituation.
mot · GG02So300 · 1993-01-26 00:00:00 — har politiker och andra blivitpinsamt medvetna om hur illa det är ställt för många äldre.Idag är den slutna vården det enda boendealternativet förmånga äldre människor. Situationen att bo ensam ochisolerad är heller inte ovanlig ens bland människor som harsvårt att klara den egna hygienen m.m. Många äldremänniskor far väldigt illa då de kommer i kläm mellan olikavårdformer. Genom en plats på ålderdomshem skullemånga människor kunna beredas den omsorg de så välbehöver. Fördelarna är också:en tryggare och värdigaretillvaro på ålderdomshem är önskvärd av mångamänniskorkostnaderna för vård på ålderdomshem ärbetydligt lägre än inom den slutna vården (besparing ca100 per person och år)en del lägenheterfrigörs för exempelvis ungdomarunder rådande kris inombyggbranschen är det möjligt att bygga till jämförelsevis lågkostnad som byggbranschen får nyttigaarbetstillfällen.Det är oerhört angeläget att komma igång medbyggandet utan onödigt dröjsmål. Vid behov kan byggandetlånefinansieras då det rör sig om mycket lönsammainvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna bör stimulerasatt snabbt börja bygga ålderdomshem.
mot · GG02So301 · 1993-01-26 00:00:00 — liberalernas familjepolitik syftar till atthjälpa föräldrarna att bära ansvaret för sina barns fostran --inte överta det. Ett medel för att uppnå detta är attåstadkomma en rättvis inkomstfördelning mellanbarnfamiljer och övriga grupper i samhället samt erbjudaföräldrarna reell valfrihet.Familjepolitik och jämställdhet mellan män och kvinnorär oupplösligt förknippade med varandra. Det stödsamhället ger eller inte ger får konsekvenser för familjernasolika möjligheter. Eftersom kvinnorna har huvudansvaretför hem och barn är det i stor utsträckning deras valfrihetdet handlar om.Det är därför viktigt att slå vakt om barnomsorgen iSverige. Tack vare den har vi i lyckats kombineraden internationellt sett högsta andelen kvinnor iförvärvsarbete med den största andelen äldre ibefolkningen. Till det kommer att vi harbland de högsta födelsetalen i . En viktig uppgift äratt ge barnen så goda förutsättningar som möjligt redan frånbörjan. Vår omvärld är så mångskiftande ochkomplicerad att det ställs högre krav på oss vuxna än itidigare generationer. Barnen behöver hjälp att fåöverblick, förstå intryck och foga ihop en bild av tillvaron.De ska inte bara växa upp utan också utvecklas tillsjälvständiga människor som hittat en egen väg i livet.Barnomsorgen är viktig för alla barn, men framför alltför de barn som behöver extra hjälp och stöd.Riksdagens principbeslut om fullbehovstäckning har ännu inte förverkligats. Många somefterfrågar barnomsorg får ingen plats. Att det finnsbarnomsorg för alla som så önskar är en förutsättning förvalfrihet. Barnomsorgen är bra för barnen, den är ett villkorför jämställdheten och för den sociala servicen på andraområden, t.ex. äldreomsorgen.Omläggningen av statsbidragen från specialdestineradetill generella bidrag har medfört att staten förlorat sitthittills viktigaste styrinstrument när det gäller barnomsorg.De nya statsbidragen har medfört att vissa statligaregleringar av den kommunala verksamheten avskaffats.Statens bidrag till kommunerna lämnas numera i en påseutan att det knyts villkor till hur de används. Påsens storlekbestäms bl.a. av antal invånare, antal barn och äldre,glesbygdsgrad m.m. i respektive kommun. Men den tar intehänsyn till andelen kvinnor i förvärvsarbete, vilket ärolyckligt.Barnomsorgen är samhällsekonomiskt lönsam.Föräldrar som förvärvsarbetar betalar skatter och socialaavgifter. På det viset betalar de genomsnittligt settsubventionerna för den barnomsorg de utnyttjar. Striktkommunalekonomiskt är det däremot inte lönsamt attbedriva barnomsorg. Det är därför angeläget att isocialtjänstlagen göra klart att kommunerna har skyldighetatt tillhandahålla barnomsorg till den som så önskar. Utanen sådan lagreglering finns risk att kommunerna av snävakommunalekonomiska skäl skär ned på barnomsorgen.Detta kan vi inte acceptera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändringarav socialtjänstlagen i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GG02So302 · 1993-01-26 00:00:00 — Förbättrade villkor för äldre invandrare Att åldras i ett främmande land med andra seder och enannan kultur kan medföra stora problem. De som bottlänge i kan som gamla tappa den svenska de lärt sig.De som kommer som anknytningsfall har svårt att förståspråk, kultur och svenska förhållanden. Språket, maten ochensamheten är de tre största problemen för de allt flerinvandrade pensionärerna.En stor del av de gamla har kommit som anknytningsfall.Deras barn finns redan här och familjen skulle återförenas.Det kan vara en svår process. I många av hemländerna harde äldre högre social status. Här blir rollerna omkastade,de blir beroende av de unga. Det stora familjehushållet därgenerationerna lever tillsammans fungerar inte här.Barnbarnen går i svensk skola och pratar svenska. De gamlablir ensamma och ofta beroende av service,antingen i det egna hemmet eller i servicehusboende.Invandrarpensionärerna är en stor och snabbt växandegrupp. ökade ålderspensionärernatotalt med 3 745 personer i . är var tiondepensionär i född utomlands, eller 13 900personer.Drygt 80 % av dem har bott länge i , mer än 20år. Pensionärerna från hör till nykomlingarna.Bara en tredjedel av dem har bott i . Dengruppen växer snabbast just . Näst efter finländarnakommer de att vara den största gruppen invandrare.Ett av de stora problemen är språksvårigheter. Det kanskapa svåra problem att vara hjälpbehövande och intekunna göra sig och sina behov förstådda. De enklasteproblem blir oöverstigliga på grund av språkförbistringen.I den mån det finns tillgång till tvåspråkig personalanvänds den givetvis, men ibland kan motsättningar mellanolika grupper i hemlandet göra att den gamla ändå inte kankänna förtroende för personal av samma språkligabakgrund.Ökad kunskap om kultur, mat och seder i de länderpensionärerna kommer ifrån måste ingå ihemtjänstpersonalens utbildning och fortbildning.Vanligtvis förekommer medverkan av tolk endast dåhemvårdsassistenten gör utredning eller hembesök.Regelbunden medverkan av tolk vid biträdenas besök någragånger skulle underlätta kontakten. Då kan man taupp specifika behov och problem. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad kulturkompetens ihemtjänstpersonalens utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad medverkan av tolk.
mot · GG02So303 · 1993-01-26 00:00:00 — För personal inom är den lagregleraderätten att erhålla och begära polismedverkan vidgenomförande av tjänsteåliggande reglerad i LVU, lag omvård av unga, och LVM, lag om vård av missbrukare. Detfinns dock en lång rad situationer som är kopplade tillsocialtjänstens allmänna skyldigheter som innehåller riskerför att våldshandlingar kan förekomma där rätten ochmöjligheten till biträde av polisman ej är reglerade.Många av klienter är föremål förhandläggning även inom frivården, psykvården, polisen ochkronofogdemyndigheten. Skyddsförutsättningarna är dockväsentligt olika även om anledningen till att närma sigindividen för olika grupper ofta är av trivial natur och inteföranledd av omhändertagandebeslut.Det föreligger stora skillnader mellan uppräknadeyrkeskategorier. Läkare har i lagstiftning beretts möjlighetatt för sitt personliga skydd få anlita polis vid genomförandeav undersökning. När skall möta sammamänniskor finns ej någon sådan lagreglerad möjlighet.I syfte att råda bot på eventuella missförhållanden ochskapa skyddsförutsättningar är det angeläget att regeringenutreder möjligheten för att ge personalsamma arbetsförutsättningar som både läkare ochkronofogdemyndighetens personal har vad avser möjlighetatt begära biträde av polismyndighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning avskyddsförutsättningar för personal.
mot · GG02So308 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade med anledning avregeringens proposition 1992/93:61 om ändrathuvudmannaskap inom ungdomsoch missbrukarvård.Staten får genom detta ett samlat ansvar för de s k LVM-hemmen och ungdomshemmen, och för ändamålet inrättasen ny statlig myndighet, , fr o m1993-07-01.Lokaliseringsorten för den nya myndigheten är ännuinte beslutad, och jag vill då i denna motion peka på detmycket goda alternativet att placera den centralamyndigheten för det nya verket i Härnösand.Härnösand har positivt medverkat vid etableringar av nyoffentlig verksamhet, och här finns en tradition och ett brettkunnande när det gäller administrativt arbete. Genom denkaraktär av lärdoms- och myndighetsstad harhaft finns god tillgång på kunnigarbetskraft. Speciellt i dessa tider, när rationaliseringar ochandra åtgärder bidrar till att minska antalet arbetstillfällen,är tillgången på t ex administrationspersonal mycket god.Kommunen har också goda tillgångar till lämpligalokaler för exempelvis en mindre myndighetsfunktion avdet slag som här är aktuellt. Vidare kan också som positivtför tillflyttad personal nämnas en attraktiv boendemiljö,närhet till naturen och goda kommunikationer. Till de övriga faktorer som kan tala till Härnösandsfördel i detta sammanhang hör tillgången till sjukhus- ochvårdkompetens, forsknings- och utvecklingsmöjligheter vidSundsvall/i samarbete medÖstersunds Högskola m m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den nya myndigheten med fördel kan lokaliseras tillHärnösand.
mot · GG02So309 · 1993-01-26 00:00:00 — föds två gravt alkoholskadade barn iSverige. Det kan vara barn som föds utvecklingsstörda, medsyn- och hörselskador och försenad tillväxt. Dessutom födsytterligare barn med endast någon av dessa skador ellermed skador av lindrigare art, såsomkoncentrationssvårigheter eller inlärningssvårigheter.Trots en väl utbyggd barn- och mödravård i Sverigeverkar det som om informationen till gravida kvinnor omalkoholens skadliga inverkningar på är bristfällig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökadeinformationsinsatser om alkoholens skadeverkningar påfoster för gravida kvinnor.
mot · GG02So310 · 1993-01-26 00:00:00 — Metadonbehandling av narkomaner har pågått i Sverigesedan 1966. Det är en väletablerad behandlingsformför heroinister med mångårigt missbruk. Tre fjärdedelar avpatienterna blir missbruksfria, arbetar eller studerar.Överdödligheten sjunker bland dem som fårmetadonbehandling till den för åldern statistiskt normala.Dessutom sjunker kriminaliteten kraftigt. Vidare minskarrisken för spridning av hiv bland de metadonbehandladebåde genom att de riskabla njiceringsvanorna upphör ochatt de kvinnor som tidigare prostituerat sig för att finansierasitt missbruk övergivit denna försörjningsform.Det finns fyra metadonprogram i . De är belägnai , , och . F.n. ingår drygt300 patienter i behandlingen som för dem är flerårig, iblandlivslång. Verksamheten följs fortlöpande av Socialstyrelsengenom dess vetenskapliga råd. Därmed ges garantier för attbehandlingen bedrivs på högsta kompetensnivå och medgod kvalitet.I förhållande till de goda resultaten avmetadonbehandling satsas det utanför de fyra ovan nämndaområdena alltför små resurser på metadonbehandling.Även om denna behandlingsform nu är mindrekontroversiell än tidigare finns det ett motstånd. Detrapporteras nu om heroinister som skulle kunnarehabiliteras med hjälp av metadonbehandling men sominte remitteras till den vård, behandling och rehabiliteringsom finns tillgänglig på grund av motstånd motdenna behandlingsform.Hälso- och sjukvårdslagen ger alla i rätt till engod hälso- och sjukvård på lika villkor. Det måste gällaockså narkomanerna. Därför anser vi att börinitiera en kartläggning av behovet av metadonbehandlingbland narkomaner och se till att de får denna vård.Socialstyrelsen bör också sprida information om värdet avmetadonbehandling och var resurserna för dennabehandlingsform finns. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om metadonbehandling av patientersom är i behov av sådan behandling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om spridning av information omvärdet av metadonbehandling och var resurserna för dennabehandlingsform finns.
mot · GG02So312 · 1993-01-26 00:00:00 — Lokalisering av () till BakgrundEfter en utredning hos regeringen föreligger ett förslagatt en ny statlig myndighet ska inrättas, SIS, StatensInstitutionsstyrelse, med ansvar för planering och drift avLVU- och LVM-hemmen.Dess uppgifter föreslås bli:planering, ledning och driftplatsanvisningar ekonomisk styrning,resultatuppföljning och kontroll personaladministrationoch personalutbildning metodutveckling forskningoch utvecklingsarbete fastighetsförvaltningI finns ett LVM-hem, Frösö behandlingshem,med ett mycket gott och etablerat förtroende inommissbrukarvården. Det har också en personal med högkompetens, specialinriktad på missbrukare med psykiskaproblem och komplex problematik. Vi anser därför att detvore en lyckad satsning att få SIS verksamhet till Östersund.Det skulle ge länet en god utvecklingsmöjlighet på ettområde, som redan har en erkänd etablerad verksamhet iÖstersund och länet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen av SIS, Statensinstitutionsstyrelse till .
mot · GG02So316 · 1993-01-26 00:00:00 — beräknas kostnaden förSveriges socialbidrag att öka . Detta är mycketoroande och tyder på att den goda tanken medhjälpsystemet måste omprövas.Man kan ifrågasätta om allas rätt till en bra bostad är ettrimligt skäl för att hyreskostnaden skall betalas utanförfastställda bidragsnormer. Bostadskostnaden skall ingå i ettfastställt socialbidrag. Den bör beräknas efter en modellsom stimulerar bidragstagarens intresse för att bo i en s.k.trång bostad till låg kostnad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en beräknad rimligbostadskostnad, oberoende av den verkliga hyran, bör ingåi socialbidragsnormen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att socialbidraget utformas så attdet stimulerar förmånstagarens intresse att bo i en bostadtill låg kostnad.
mot · GG02So317 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi har nått en gräns där traditionella värderingar iSverige måste omprövas. Det finns alltför mångaförmånstagare per arbetstagare. Vissa grupper i samhälletutnyttjar sin rätt till bidrag och ersättningar maximalt,medan andra arbetstagare tvingas till att prioritera.Nu har antalet förmånstagare ökat så kraftigt attarbetstagarna inte orkar att bära kostnaderna. Vi lånar 548miljoner per dag för att upprätthålla ett osunt system.Samtidigt som det finns många bidragstagare som arbetarsvart eller odlar sin hobby i lugn och ro.Situationen är ohållbar och systemet måste radikaltomprövas.För att motverka överutnyttjande av förmåner skall allaförmånstagare föras till en s.k. förmånstagarpool i varjekommun. Genom denna pool skall medborgare sombehöver tillsyn, hjälp eller service kunna få det. Åldringar,handikappade, missbrukare, barnfamiljer, ensamma ärnågra av målgrupperna som kan vara aktuella att ge hjälpgenom en pool.Det är känt att overksamhet kan brytaner en människas normala sociala beteende och resultera ipassivitet och uppgivenhet. Låt oss genom en ändring avbidragssystemet ge varandra en hjälpande hand. Det är tidför förändrade attityder till s.k. oavlönat arbete. Att fåbidrag utan meningsfull motprestation bryter nermänniskor. De förlorar sin plats i tillvaron och mår psykisktdåligt. finns det ett stort hjälpbehov som inteklaras av inom t.ex. åldringsvården. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en förmånstagarpool börinföras i varje kommun,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla förmånstagare måstefullgöra en motprestation för att få bidrag eller ersättning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förmånstagare somsvartjobbar ej bör erhålla bidrag eller ersättning avsamhället.
mot · GG02So402 · 1993-01-26 00:00:00 — Aktivt samtycke till transplantation Den från gällande lagen om kriterierför bestämmande av människans död, fastställer ''attmänniskan är död när hjärnans samtliga funktioner totaltoch oåterkalleligt har fallit bort''. Som konsekvens av dennalag har det blivit möjligt att för transplantation ta levandeoch fungerande organ från en människa som enligt gällandelag är död om hon exempelvis drabbats av totalhjärninfarkt.Den hjärndöde vårdas på vårdavdelning, blodomloppetfungerar, kroppen är varm, genom konstgjord andningtillförs syre och olika organ bedöms som friska. Genomtransplantation kan de komma andra människor tillgodo.Det tidigare dödsbegreppet, grundat på upphördandning och upphörd hjärtverksamhet, d v s oåterkalleligtcirkulationsstillestånd, var och är fortfarande medicinsktsett betydligt lättare att fastställa än det nuvarande. Det ärockså ett ur psykologisk, juridisk och folklig synpunkt välförankrat begrepp. Det nya dödsbegreppet ställer oss införkomplicerade frågeställningar och svåra etiskaställningstaganden.Som exempel kan nämnas frågan om vilka kriterier somskall gälla för att avlägsna organ för transplantation. Enannan fråga är hur organ skall kunna avlägsnas utan att denenskildes integritet och suveräna vilja åsidosätts.En människa kan under sin livstid vara angelägen om atthennes kropp efter en total hjärninfarkt inte kommer attutsättas för ingrepp. Detta kan inte garanteras om intehennes vilja gäller i denna fråga. Om hon inte med säkerhetkan garanteras skydd mot ingrepp efter hjärndöd kan dettaunder hennes livstid vara en källa till oro och hot mothennes psykiska och fysiska hälsa och integritet.Transplantationskirurgin behöver organ. Ett aktivtdonationsförfarande innebär stor respekt för individensmänskliga integritet och är ett positivt och frivilligt sätt atthantera problemen med transplantationer.En sådan möjlighet till organdonation medför att ettregister över frivilliga organdonatorer kan upprättas. Detkan också vara lämpligt att donator bär på sigdonationsbevis, ett donationskort.De donationskort som finns tillgängliga på apotekenför den som önskar ett sådant, är inte tillräckliga för att varoch en skall ta ställning till frågan om han/hon vill bliorgandonator. Därför bör en fyllig och tydlig informationom transplantationer och organdonationer lämnas till allaelever i exempelvis gymnasieskolans sista årskurs.Informationen kan senare, exempelvis påmyndighetsdagen, följas upp med ett personligt brev medsvarskort. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid transplantation enbart principen om obligatorisktaktivt samtycke bör gälla,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt sådana donationskort som beskrivs i motionen börinföras.
mot · GG02So404 · 1993-01-26 00:00:00 — Åtgärder mot s.k. sektsjuka har man inom hälso- och sjukvårdeniakttagit att främst ungdomar söker hjälp på grund avsymtom som tillskrivs att de varit fast i olika religiösa sekter.Man brukar kalla tillståndet ''sektsjuka''. Det är sedan längekänt i och med nyandlighetens internationalisering ärdet inte förvånande att problemet även nått Sverige.Sekt i det här sammahanget definieras som ett samfundsom inte erkänner andra samfund och/eller inte erkänns avdem. Hängivenhet och engagemang tycks vara viktigakomponenter i kontakten med de aktuella rörelserna somkan vara av såväl religiös som icke religiös natur.Destruktiva sekter har en antidemokratisk prägel, därtankar, känslor och handlande toppstyrs. Ifrågasättande fårinte förekomma och insyn förhindras. Medlemmarna kanpå grund av psykisk, kroppslig och ekonomisk utsugningförändras till enkelspåriga och otrygga människor som intemognar och utvecklas.De personer som försöker göra sig fria och söker hjälpuppvisar olika symtombild. Ångest, skuldkänslor ochsjälvmordstankar är vanliga. Psykotiska tillstånd kanförekomma.Kunskapen inom hälso- och sjukvården inklusivepsykiatrin samt inom är mycket begränsad.Svensk psykiatrisk förening skriver att man stårinför ett problemområde som är multidimensionellt ochkomplicerat och att osäkerhet råder om den inriktning sombehandlingen i förekommande fall bör ha. Någon samladkunskap synes inte finnas i vilket leder till attbehandlingen mycket blir beroende på vilken psykiaterpatienten möter.Mot bakgrund av ovanstående anser jag att man delsmåste satsa på forskning för att klarlägga omfattningen avsektsjuka och vilka individer som löper risk att hamna idenna situation, dels på utveckling av vård, behandling ochrehabilitering av dessa individer. Eftersom antalet personermed sektsjuka sannolikt är begränsat vore det en fördel omforskning och utveckling inom området kunde knytas till enavdelning, lämpligen vid ett universitetssjukhus, som ocksåkunde förmedla kunskap om sektsjuka och dess behandlingtill övrig hälso- och sjukvård samt . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av förekomsten av''Sektsjuka'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning kring ''sektsjukans''orsaker och behandling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av personal förbehandling och rehabilitering av ''sektsjuka''.