mot · GG02U309 · 1993-01-26 00:00:00 — Stödet till organisationernas fredsarbetet ''Eftersom krig börjar i människors sinnen, är det imänniskors sinnen som försvaret för fred måste byggas. ''Detta citat från l945 ur UNESCO-stadgans inledning är intemindre aktuellt . Tvärtom har erfarenheterna, och inteminst de allra senaste årens utveckling, understrukitbetydelsen av ett folkligt förankrat engagemang för fred,nedrustning och mänskliga rättigheter.Den organiserade folkliga opinionens roll för dessafrågor kan knappast överskattas. Folkrörelsernas storabetydelse har också blivit alltmer uppmärksammad isammanhanget, t.ex. av generalsekreteraren , som bl.a. understrukit vikten av att utökaderas roll i de nya och bredare fredsbevarandeoperationerna.Medan folkrörelserna, verksamma på freds- ochnedrustningsområdet första hälft främstkoncentrerade sig på olika aspekter av stormakternaskärnvapenrustningar, har intresseområdet vidgats ochförskjutits kraftigt . Dit hör frågor somnedrustning och utveckling, miljö och utveckling(UNCED), mänskliga rättigheter, skuldfrågor,konfliktlösning osv.Bakom detta allt mer mångfasetterade arbete liggerväxande insikter om komplexiteten i nationella ochinternationella relationer såväl i ett Nord--Syd- som i ettÖst--Väst-perspektiv. Efter den bipolära världens kollapshar ökade internationella kontakter blivit både möjliga ochnödvändiga. har de resurser som ställts tillfolkrörelsernas förfogande för detta arbete på ettavgörande sätt bidragit till att både bredda och fördjupaengagemanget, även om detta inte alltid speglar sig iväxande medlemssiffror.Det stöd som byggdes upp i fråga om''Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvandnen m.m.'' i regi av folkrörelser ochandra ideella organisationer, hade till syfte att ge dessasträvanden en bred förankring. En överväldiganderiksdagsmajoritet ställde sig bakom denna successivauppbyggnad till 26 miljoner l990/9l och bakom kravet på ensuccessiv ökning till en nivå motsvarande en promille avförsvarsanslaget. För l993/94 utgör en promille 39 miljoner.Regeringens förslag för l993/94 innebär en utveckling,som ytterligare vidgar gapet till promillemålet, dvs. direktmotsatt uttalade vilja. Medan nämnda bidragföreslås minska för andra året i följd, fortsätterförsvarsanslaget att öka enligt regeringens förslag. Ommotsatsen hade gällt, hade det stämt bättre med riksdagenstidigare beslut.Propositionen förefaller i hög grad vara skriven i syfte attundandra insyn i och inflytande över F2-anslagets användning. Anslagets omrubricering till''Information och studier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling'' antyder dock en försnävningoch förändring av inriktningen, som inte kan godtas.Förslaget innebär att ''forskning'' faller bort genom atten konstlad gräns mellan studier och forskning införs.Vidare ersätts ''nedrustningssträvanden'' med den merallmänna termen ''säkerhetspolitik'' utifrån bl.a. detgåtfulla argumentet, att ''begreppet nedrustning har envidare betydelse än .'' Inte heller framgårdet av föredragandens text, om anslaget även ifortsättningen är reserverat för ''folkrörelser och andraideella organisationer'' eller ej.Enligt vår uppfattning är dessa förändringar ochförskjutningar av anslagets inriktning olyckliga. I rådandeinternationella läge är det av synnerligen stor vikt att detfolkligt baserade fredsarbetet ges tillräckliga resurser för attsäkra både bredd och djup, både intensitet och spridningoch därigenom också kunna ytterligare utvecklas utifrån etthelhetsperspektiv. De förändringar som ägt rum iomvärlden gör det inte mindre viktigt, att anslagets fokusäven fortsättningsvis är freds- och nedrustningssträvanden.Inte minst viktigt är att stödja verksamheter, som syftar tillatt finna fredliga lösningar på konflikter.I propositionen anförs en rad principer förorganisationsstöd och projektbidrag såsom en grund förkommande tillämpningsföreskrifter. Dessa principer ärdock så luddiga, att det av dem inte framgår på vilkagrunder någon kan få organisationsstöd utan endast vilkasom inte kan få: ''Politiska partier, fackliga organisationeroch organ som är beroende av dessa bör som regel inte varaberättigade. ''Diskrimineringen av dessa organisationer äroacceptabel. De har bakom sig ett långvarigtinformationsarbete för fred och nedrustning, som varitberoende av enskildas stöd men också av en viss statligfinansiering. I dagens läge finns inte utrymme föregenfinansiering och resultatet av regeringens förslag idenna del blir att verksamheten får läggas ner, vilket är ettdråpslag mot ett viktigt freds- och nätverksarbete.Fredsrörelsen i vidare mening har förskjutit sitt intressetill frågor om fred, mänskliga rättigheter ochsäkerhetspolitik, kopplade till sönderfallet i ochintegrationen i . Den svenska fredsrörelsensamordnade på ett uppmärksammat sätt den europeiskafredsrörelsens ansträngningar att finna fredliga lösningar påkonflikterna i fd och Transkaukasus vidparallellmöten till ESKs utrikesministermöte i idecember l992.Detta diplomatiska initiativ var ett aktivt stöd tillopinionsbildningen för freden och en del inätverksbyggandet till stöd för de hängivna och modigafredsaktivisterna i konflikthärdarnas länder, som på olikasätt motarbetas av sina regeringar och den officiellapropagandan i respektive land.I arbetet med att förbereda och genomföra detta viktigaparallellarrangemang hade (f.d. Arbetarrörelsens Fredsforum) en nyckelrolltillsammans med fredsråd.Regeringens förslag får också förödande effekt på detarbete som görs av kvinnliga fredsorganisationer, och somhar långt större räckvidd än vad som speglas av deras antalregistrerade medlemmar.Vidare ställs ökade krav (oklart hur stora) påegenfinansiering, oavsett om mottagaren ärmedlemsorganisation, samarbets- och/eller serviceorganeller forskningsinstitut (om de sistnämnda i fortsättningenkan påräkna organisationsstöd eller ens projektbidragframgår för övrigt inte heller av propositionen). Enligt våruppfattning är det strategiskt viktigt att inte utesluta någonav dessa kategorier från organisationsstöd, och i kraven påegenfinansiering är det också helt nödvändigt att ta hänsyntill skillnaden mellan dessa olika organisationer.Förslaget om ett generellt organisationsstöd, som iförekommande fall ersätter både grundbidrag ochprojektbidrag, kan godtas, eftersom det möjliggör bådebättre framförhållning hos mottagarna och minskar UD:sbyråkrati. Ett bestämt villkor är dock, att förändringen intetas till intäkt för i realiteten minskade resurser. Vidbestämning av stödets nivå är det lämpligt att utgå från detre senaste årens genomsnittsnivå för summan av grund- ochprojektbidrag. Vid fördelning av F2-anslaget bör enligt våruppfattning följaktligen en förskjutning ske frånprojektbidrag till organisationsstöd.Däremot vänder vi oss starkt mot principen omsuccessivt minskande organisationsstöd, vilket i dagens lägeär den reella innebörden av den vackra omskrivningen ''attorganisationernas beroende av fast statlig finansieringsuccessivt minskar''.Ingen kan motsätta sig kraven på en strikt redovisning avbidragens användning, men vi vill starkt varna för denökade byråkratin både på UD och inom föreningslivet, somskulle bli följden om utredarens förslag fullföljs itillämpningsföreskrifterna.Anslaget till ''Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m.'' har i stort uppfylltsitt syfte att bredda och stärka engagemanget i dessa frågor.Det har dessutom inneburit fördjupade kunskaper, ökadeinternationella kontakter och därmed vidgad internationellförståelse, inträngande analyser och kreativa idéer, somockså kunnat tas till vara av nationella och internationellaregeringsorgan. Det vore därför mycket illa att genomförändringar i fråga om anslagets inriktning, mottagare,utformning och nivå riskera att skada denkompetensuppbyggnad som ägt rum och den omfattning detfolkligt baserade fredsarbetet fått det senaste decenniet.Anslagets rubrik bör därför förbli oförändrad ochmottagarna av generellt stöd bör i princip också varadesamma som . Eftersom försvarsanslaget enligtregeringens förslag räknas upp med över en miljard bör F2-anslaget -- för att inte ytterligare tappa mark i förhållandetill promillemålet -- uppräknas till 24,6 miljoner. Dåförändringar, beträffande forskningspolitiken som berör F-anslaget, ännu inte redovisats bör tillsvidare F4 minskas imotsvarande grad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att upplysnings-, forsknings- ochstudiearbetet om fred och nedrustning bör fortsätta och attpromillemålet successivt bör uppnås,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om F 2-anslagets inriktning,mottagare, utformning och nivå,3. att beslutar att F 2-anslaget uppräknas till24,.