mot · GG02Fi120 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Inledning och sammanfattningSverige befinner sig i en ekonomisk depression medsjunkande produktion och sysselsättning och stigandearbetslöshet. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde ioktober 1991 har fler än 320 000 jobb försvunnit. Var sjundesvensk står snart utanför den ordinarie arbetsmarknaden,hälften öppet arbetslösa och hälften i åtgärder. 600 000personer vill ha ett jobb.Sverige har hamnat i en ond cirkel med ökandearbetslöshet som leder till allt sämre offentliga finanser. Detgäller att nu bryta denna onda cirkel genom att lägga omden ekonomiska politiken. Det behövs kraftfulla åtgärderinom flera politikområden för att få igång produktion,investeringar och sysselsättning. Ett mål äratt halvera arbetslösheten. gäller det att pressaned arbetslösheten till 5 %.För att uppnå detta måste räntan sänkas för att ökaproduktion och investeringar och skapa framtidstro hosmedborgare och företagare. Dessutom krävs en tillfälligökning av hushållens köpkraft för att höja produktionen inäringslivet. Företagen bör också stimuleras atttidigarelägga investeringar för att vara bättre förberedda påen uppgång i ekonomin.För att understödja en utveckling mot tillväxt måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka och i storutsträckning inriktas mot näringslivet. Det gäller attbekämpa arbetslösheten och främja tillväxten genom att gåfrån bidrag till aktiva åtgärder, från mindre bra åtgärder tillbättre och från åtgärd till arbete.Vi vill stödja näringslivets utveckling och skapanya arbetstillfällen där genom följande insatser.2 200miljoner kronor satsas på beredskapsarbeten inom ROT-sektorn. skall användas för ROT-åtgärder inom äldreboendet. 4 500 miljoner kronorsatsas på underhåll av gator och vägar. 1 800 miljonerkronor skall användas för underhållsinvesteringar inomstatliga verk. Infrastrukturinvesteringar om skall tidigareläggas. Näringsliveterbjuds att anställa drygt 50 000 personer med hjälp avrekryteringsstöd på av lönekostnaden.Vår satsning på utbildning fortsätter. 15 000 fleri arbetsmarknadsutbildning. 7 000 fler vid högskolorna.3 000 fler i folkbildning. Reglerna förföretagsutbildning förbättras. Vi säger nej till försämringav utbildningsbidragen.Vi vill bekämpa långtidsarbetslöshet med hjälp avgenerösa rekryteringsstöd och 10 000 nyaberedskapsarbeten.Vi säger nej till fler ungdomspraktikplatser och jatill riktiga jobb med hjälp av rekryteringsstöd.Många kommuner och landsting har en svårekonomisk situation. Vi vill förhindra att upp mot 50 000kommunanställda går ut i öppen arbetslöshet före31.12.1994. Det är önskvärt med en omvandling som ledertill en ökad produktivitet. Men det är först närfriställda kan få en ny anställning som det sker ensamhällsekonomisk vinst. Vi vill att kommunerna skallanvända den ökade skattekraft som sänkningen avgrundavdraget medför, , till atttillfälligt behålla sådan övertalig personal.Vi säger nej till att sänka ersättningsnivån iarbetslöshetsförsäkringen. Däremot accepterar , men inte för dem som påbörjat enersättningsperiod före lagens ikraftträdande. Vi vill attlagrådet skall granska lagförslaget på denna punkt. Vilägger ett förslag om en långsiktigt stabil finansiering avarbetslöshetsförsäkringen.En satsning på aktiva åtgärder är alltidekonomiskt lönsam. Det finns nämligen ingentingsom kostar samhället så mycket som att ha en hög öppenarbetslöshet. i öppen arbetslöshet, cirka 43 000personer, innebär utgifter för staten på mellan 5 och 5,5miljarder kronor och uteblivna intäkter i form av socialaavgifter och skatter med cirka 2,5 miljarder kronor.Vår satsning innebär att statens bruttoutgifter ökar med20,för att ge möjlighet attengagera drygt 110 000 personer i aktiva åtgärder. Efteravräkning av alternativa utgifter, , ochökade statsinkomster, , blir statensnettokostnad endast . Det ärosäkert om vi kan räkna med att näringslivet gör allaanställningar vi ger utrymme för. Därför utgår vi ifrån i våraprognoser att cirka 90 000 personer kommer att få arbeteeller utbildning.Läget på arbetsmarknadenSedan den av ledda borgerligaminoritetsregeringen tillträdde harsituationen på arbetsmarknaden försämrats dramatiskt.Varje vardag har 1 000 personer förlorat sina jobb, eller sammanlagt fler än320 000 personer. De långtidsarbetslösa närmar sig nu 100 000 personer och är flera än som var öppet arbetslösa förnågra år sedan.Regeringen har konsekvent felbedömt utvecklingen påarbetsmarknaden. var arbetslösheten igenomsnitt. I budgetpropositionen 1992 var regeringensprognos att arbetslösheten 1993 skulle bli , och att skulle placeras i aktiva åtgärder. Totalt skullearbetslösheten 1993 alltså uppgå till . Regeringensbedömning nu är att den öppna arbetslösheten kommer attvara och att lika många placeras i aktiva åtgärder. 14 %av arbetskraften står därmed utanför den ordinariearbetsmarknaden. Om regeringen inte hade accepteratsocialdemokraternas utbildningssatsning, skullesammanlagt av arbetskraften ha stått utanför denordinarie arbetsmarknaden.Det är ett svårslaget rekord i historia att förlorafler än 320 000 jobb . Det beror påregeringens felaktiga politik, som förvärrat Sverigesekonomiska problem och skapat en hemmagjordlågkonjunktur. Detta har lett till att företag och hushåll intekänner något förtroende för regeringens politik ochmöjligheterna till sysselsättning, inkomst och vinster.Resultatet är en dramatisk ökning i det privata sparandetsom nu uppgår till . En viktig förklaringtill den höga arbetslösheten ligger i att företagen inteinvesterar för framtiden och att hushållen minskar sinefterfrågan på varor och tjänster.Den höga arbetslösheten leder till mycket allvarligasamhällsekonomiska konsekvenser. Färre sysselsattainnebär sämre statsfinanser. Lägre sysselsättning minskarunderlaget för skatteintäkter. ökar statenskostnader för arbetslöshetsförsäkringen och aktivaåtgärder. För varje person som går från arbete tillarbetslöshet förlorar staten i genomsnitt . Enhalvering av arbetslösheten innebär en förbättring avstatens finanser med 55--genomminskade utgifter och ökade inkomster.En starkt ökad arbetslöshet riskerar också enligtinternationella erfarenheter att leda till en hög permanentarbetslöshet. Det kommer att kosta samhället enormabelopp. Därmed ökar också riskerna för att inflationen pånytt skall ta fart.Regeringens politikRegeringen föreslår inga som helst åtgärder för attkomma till rätta med de grundläggande problemen iekonomin, nämligen företagens bristande investeringsviljaoch hushållens låga efterfrågan.Regeringen har synnerligen låga ambitioner när detgäller att komma till rätta med den höga arbetslösheten.Enligt regeringen skall man 1998 vara ''nere'' på i totalarbetslöshet, dvs. bara en procentenhet mindre än dagensrekordsiffror. Det innebär bara en ökning med 40 000 jobbjämfört med dagens rekordlåga sysselsättning.Det enda positiva i regeringens förslag är att man nuäntligen accepterat socialdemokratins förslag om en storsatsning på utbildning. Det är bara att hoppas att dennaredan till hösten kommer att ge de effekter vi alla hoppas,men lyckas man inte med detta bär regeringen det fullaansvaret. har man försummat att ge detbesked till utbildningsanordnare, föräldrar och elever somalla väntat på, nämligen att vi i skall satsa rejält påutbildning. Genom att bygga ut platser i det reguljärautbildningssystemet är det också möjligt att gå från dyraåtgärder till billigare.Som vanligt hävdar regeringen i ord att man håller fastvid arbetslinjen, men i praktiken har man lämnat den. Ingainsatser görs för att förhindra att ytterligare 170 000 personer mister jobben . AMS får inga nyaresurser under nästa budgetår, trots att arbetslösheten stigermed . Det innebär att kontantersättningen nästabudgetår klart kommer att domineraarbetsmarknadspolitiken. Resultatet blir att staten får lånamer än för att kunna betala utkontantstöd. Vi vidhåller vår uppfattning att det är bättreatt låna till investeringar och aktiva åtgärder i stället för attlåna till kontantstöd.Men regeringen satsar inte bara för lite resurser på denaktiva arbetsmarknadspolitiken. Lika allvarligt är det attregeringen urholkar den aktiva arbetsmarknadspolitikenoch försämrar kvaliteten i den. Kärnan i den aktivaarbetsmarknadspolitiken är att stärka den enskilde genomatt erbjuda arbetsmarknadsutbildning eller fåvederbörande i arbete genom rekryteringsstöd ellerberedskapsarbete. Utbildning ger ökad yrkeskompetensoch genom ett beredskapsarbete bibehåller den enskilde sinkompetens och arbetsförmåga. Regeringen föreslår enminskning av antalet platser i dennaarbetsmarknadspolitikens hårda kärna med 14 000personer. Det motsatta vore logiskt.Alla brukar vara överens om att utbildning skall löna sig.Men inte regeringen. Den vill sänka utbildningsbidrageninom arbetsmarknadspolitiken med en tredjedel för allaungdomar och alla som går i reguljär utbildning.Resultatet blir att t.ex. en 24-åring som anvisas att delta i ensvetsutbildning bara skall få två tredjedelar av denersättning som han får då han är hemma. Det är ocksåoacceptabelt att en lågutbildad kvinna somarbetsförmedlingen bedömer behöver komplettera sinabaskunskaper under ett läsår i det reguljärautbildningsväsendet bara skall få två tredjedelar av sinarbetslöshetsersättning och tvingas låna pengar för sinförsörjning. Och säger man nej blir man avstängd frånarbetslöshetsersättning.Regeringen flyttar också över mer och mer av resursernafrån arbetsmarknadspolitiska åtgärder med hög kvalitet tillåtgärder med låg kvalitet, såsom ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling. Detta är oacceptabelt. Därför säger viockså nej till fler ungdomspraktikplatser.Dessutom blir nu i växande utsträckning vuxnaarbetslösa, som ofta har skolutbildningen bakomsig. Med regeringens politik blir alternativen för dem iarbetsmarknadspolitiken färre och färre.Målen för vår politikVi kan inte acceptera regeringens begränsadeambitioner när det gäller att höja sysselsättningen ochminska arbetslösheten. Det är oacceptabelt att avarbetskraften är antingen öppet arbetslösa eller i aktivaåtgärder samt att har ett arbete. Vårt mål pånågra års sikt är att halvera arbetslösheten. Då måsteandelen som har ett arbete höjas till och den öppnaarbetslösheten begränsas till . För att lyckas meddetta måste vi uppnå en tillväxt på . skallden öppna arbetslösheten pressas ned till cirka 5 %.Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiskapolitiken. För att klara våra sysselsättningsmål behövskraftfulla åtgärder för att få igång produktion ochinvesteringar.Vi vill stimulera ekonomin så mycket som möjligt genomatt pressa ner räntorna för att ge utrymme både för företagoch hushåll att investera och förnya. Det räcker inte med ensänkning av marginalräntan som nu genomfört.Det behövs en sänkning av räntan på bred front, och i dettamåste ingå en rejäl krympning av bankernasräntemarginaler.Därtill krävs att tillfälligt höja efterfrågan i ekonomin föratt snabbt få fart på investeringarna och för att skapa nyajobb. Det behövs omedelbara åtgärder för att minska denåtstramning som pågår, som slår ut företag ocharbetstillfällen, minst 170 000 jobb.I vår ekonomiska motion föreslår vi olika åtgärder inomdessa områden som kommer att ge en kraftigt ökadsysselsättning . Därmed kan pessimismoch bristande framtidstro brytas och hushållenskonsumtionbenägenhet öka, som företagen pånytt börjar investera för framtiden.För att komplettera den ekonomiska politiken ochunderstödja en utveckling mot tillväxt, måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka i ett första skede avomläggningen av den ekonomiska politiken. Det gäller attbekämpa arbetslösheten och främja tillväxt genom att gåfrån bidrag till aktiva åtgärder, från mindre bra åtgärder tillbättre, och från åtgärd till arbete. Målsättningen med dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall vara följande.Näringslivets utveckling och nya arbetstillfällendär måste stödjas genom en rad insatser. Dessa skall syftatill att skapa sysselsättning, men också erbjuda en bättreframförhållning för framtiden genom möjlighet tillutbildning och tidigareläggning av nyanställningar förarbete och nödvändig inskolning. Vi föreslår därför insatserinom ROT-sektorn, underhåll av gator och vägar,underhållsinvesteringar inom statliga verk ochinfrastrukturinvesteringar, som sammanlagt kan ge cirka 50 000 arbetstillfällen. Vi ställer oss också bakomregeringens satsning på företagsutbildning, men villförbättra villkoren. Därutöver vill vi erbjuda företagen,framför allt de mindre och medelstora, goda möjligheter atttidigarelägga sina nyanställningar genom generösarekryteringsstöd. Stöd kan ges för av lönekostnaden.Om företagen tar fasta på detta och stärker sinkonkurrenssituation , finns ekonomiskaresurser för över 50 000 sådana anställningar.Vi vill också satsa mer resurser på utbildning. ytterligare 15 000 personer möjlighet att genomgåarbetsmarknadsutbildning, vi tar in ytterligare 7 000personer i högskolan, och 3 000 personer ges chans tillutbildning hos studieförbunden.Långtidsarbetslösheten har nått sådana nivåeratt utslagningen från arbetsmarknaden riskerar attöka kraftigt. Det är därför nödvändigt att sätta in speciellainsatser för att bekämpa långtidsarbetslösheten. Det vill vigöra genom rekryteringsstöd och 10 000 fler iberedskapsarbeten.När det gäller ungdomarna har regeringensungdomspraktikplatser nu fått en sådan omfattning att deär ett hot mot de ordinarie jobben, särskilt när nusysselsättningen beräknas öka i näringslivet. Det är därfördags att inleda en period av att omvandlaungdomspraktikplatser till riktiga jobb. Vi säger därför nejtill en ökning av antalet ungdomspraktikplatser och föreslåri stället att ungdomar får riktiga jobb genomrekryteringsstöd. Av samma skäl avvisar vi tankarna på attge akademiker praktikplats. De ska ha riktigajobb, vid behov genom rekryteringsstöd.Många kommuner och landsting har en svårsituation. Enligt regeringens prognos kommer cirka 50 000jobb att försvinna . Det är önskvärtmed en omvandling som leder till ökad kommunalproduktivitet. Men skulle friställda frånkommunerna bara bli arbetslösa. Det är först när de kan fåen ny anställning som det sker en samhällsekonomisk vinst.Det gäller att förhindra att tiotusentals anställda får lämnasina jobb i kommuner och landsting under , utan att ha någon annan anställning ellerutbildning att gå till. Vi vill att kommunerna skall användaden ökade skattekraft som sänkningen av grundavdragetmedför, , till att tillfälligt behålla sådanövertalig personal.En satsning på aktiva åtgärder är alltid ekonomisktlönsam. Det finns nämligen ingenting som kostar samhälletså mycket som att ha en hög öppen arbetslöshet. iöppen arbetslöshet, cirka 43 000 personer, innebär utgifterför staten på ochuteblivna intäkter i form av sociala avgifter och skatter medcirka . En varaktigt ökad arbetslöshet med ettpar procentenheter leder till långsiktigt höga kostnader förstaten.Det är billigare för staten att erbjuda avlönekostnaden i rekryteringsstöd än att betala utkontantstöd till den arbetslöse.Vår satsning innebär att statens bruttoutgifter ökar med för att kunnaengagera drygt 110 000 personer i aktiva åtgärder. Menutgifterna från arbetsmarknadsfonden minskar samtidigtmed och statens inkomster frånskatter och arbetsgivaravgifter ökar med 5 miljarderkronor. Statens nettokostnad blir därför endast 3 miljarderkronor. Det är dock svårt att förutse i vilken utsträckningnäringslivet kommer att nyanställa. Vi räknar med att cirka90 000 personer kommer att få arbete eller utbildning.Våra åtgärderVi föreslår åtgärder inom följande områden:Stimulera sysselsättning i näringslivet Ökautbildningsinsatserna Bekämpa långtidsarbetslöshetenGe ungdomar riktiga jobb Senarelägg friställningar ikommunernaNäringslivetVi har tidigare kommit överens med regeringen om ettROT-program, som bedömdes ge upp mot 30 000arbetstillfällen. Därutöver vill vi göra följande satsningar.Det finns ett eftersatt behov av inomäldreomsorgen. Ungefär 350 sjukhem och ålderdomshembehöver byggas om för att bättre passa de äldres behov ochmöjliggöra en effektiv drift. Vi uppskattar attombyggnadsbehovet är och attstatsbidraget bör vara . Statens kostnad blir därför och sysselsättningseffekten cirka8 700 personer.Vi vill avsätta till AMS för att gesysselsättning åt 10 000 byggnadsarbetare för ROT-åtgärderinom kommunerna. En lönesubventionering sker för varjearbetare med per dag. Det kan ske genom attbyggherren gör en upphandling på marknaden av enbyggentreprenör, men att AMS anvisar arbetslösabyggnadsarbetare till projekten och subventionerar deraslöner.Finansieringen av regeringens satsning inominfrastrukturområdet har underkänts av ett enhälligtfinansutskottet. Det är oklart vilka resursertrafikverken kommer att få för nästa budgetår. Vi bedömeratt det är angeläget att trafikverken får resurser nästabudgetår så att de kan genomföra viktiga investeringar.Riksdagen bör därför ge trafikverken möjlighet atttidigarelägga investeringar om . För dettauppkommer en räntekostnad för staten. 11 500 personerberäknas få sysselsättning.Luftfartsverket och har möjlighet attgenomföra tidigareläggning av underhållsinvesteringar för1,0 resp. , eller sammanlagt 2,1 miljarder kronor.Detta ger 5 900 arbetstillfällen. Medel för detta bör anslås,dock för motsvarande avkostnaden eller totalt . Regeringen haratt tillse att medlen till utges så att verketbekostar av investeringarna.Stat och kommuner har ett behov av att ta igen eftersattvägunderhåll motsvarande . Av dettabelopp faller 3 500 miljonor kronor på staten och på kommunerna. Bidrag bör utgå förkommunernas investeringar . Statens bruttoutgiftblir då och cirka 15 500 personerberäknas få sysselsättning.För att förhindra planerade varsel inom näringslivet ärdet riktigt att satsa på företagsutbildning, som regeringenföreslår. Regeringen ökar stödet för utbildningskostnaderfrån till . Med hänsyn tillatt man tar bort det särskilda stödet till industrinför lönekostnader är det enligt vår uppfattning tveksamt omman får så många i utbildning som regeringen angivit.Regeringen bär ansvaret för att den angivna volymen kanuppnås och måste därför noggrant följa utvecklingen. Föratt bättre säkerställa att volymen uppnås, bör dock bidragetutgå både för utbildnings- och lönekostnad.Därutöver är det angeläget att stimulera näringslivet,och då framför allt de små och medelstora företagen, delstill att tidigarelägga rekryteringar, dels till att anställaungdomar som man haft på ungdomspraktik. Vi föreslårdärför att ett särskilt rekryteringsstöd skall utges till företagsom anställer långtidsarbetslösa, ungdomar som haftungdomspraktikplats eller akademiker som varit arbetslösai efter examenstillfället. Stödet uppgår till 80 %av lönekostnaden , för akademiker dockunder . Vi vill satsa på 25 000 rekryteringsstödför långtidsarbetslösa, 25 000 rekryteringsstöd förungdomar och 3 000 rekryteringsstöd för akademiker.En del av dessa arbetstillfällen skall förhoppningsvisavse åtgärder för att förbättra miljön.UtbildningEn höjning av utbildningsnivån är en viktig investeringför att utveckla jobben, uppnå teknisk förnyelse och förädlaprodukterna. Förutsättningen för att ytterligare förbättraarbetskraftens kompetens är en kvantitativ och kvalitativförstärkning av vårt utbildningsväsende.Redan i januari 1993 föreslog vi att minst 50 000ungdomar i åldern skulle erbjudas utbildning iform av ''det tredje gymnasieåret'' inför höstterminen 1993.Regeringen hade inga planer på insatser inom detta områdetrots det uppenbara behovet. Riksdagsmajoriteten avslogsedan våra förslag.Vi föreslog även att komvux skulle få 20 000ytterligare platser. Regeringen hade inga planer på attförstärka komvux trots att köerna i de flesta kommuner ärlånga. Riksdagsmajoriteten avslog våra förslag.Våra tidigare förslag har regeringen äntligen i stortsett accepterat genom att föreslå 73 000 platser för ''dettredje gymnasieåret'' och komvux. Det är bra, men genomsenfärdigheten har några månaders viktig planeringstid gåttförlorad.Det finns många goda motiv för att ytterligarepåskynda den utbyggnad av högskolan som ägerrum. De långa köerna till högskolan visar tydligt ett ökandeintresse bland medborgarna för att ytterligare fördjupa sittkunnande. En starkt bidragande orsak till detta ärnaturligtvis situationen på arbetsmarknaden. Men samtidigtökar kraven på kompetens inom de flesta sektorer avarbetslivet.Vi socialdemokrater anser att den svenska högskolanbör expandera ytterligare utöver vad som redan beslutats.Vi bedömde att det var realistiskt och nödvändigtatt öka redan från /94 med ytterligare cirka10 000 heltidsstuderande. Detta har de borgerliga partiernai avvisat.Eftersom nu värdefull planeringstid gått förlorad, anservi att ökningen bör ske stegvis så att antaletheltidsstuderande ökas med 5 000 vid höstterminen 1993och med ytterligare 5 000 utöver vad som redan beslutats.Dessa tillkommande studerandeplatser skall främst avsestudier med sikte mot examen. De skall därför följas uppunder kommande med ytterligare motsvarande antalhelårsstuderande.En ökning av antalet platser är viktigt inte minst medtanke på att 2 000 av de platser som tillkom genomriksdagsbeslutet endast är finansierade för1993/94. Dessa platser lokaliserades nästan helt vid demindre och medelstora högskolorna.Vi förutser självfallet att den här föreslagna ökningenkommer att innebära en stor anspänning för högskolansorganisation, dess lärare och studenter, men anser att detskall vara möjligt.Regeringen föreslår att antalet utbildningsplatser igrundläggande högskoleutbildning ökas med 1 500 fr.o.m. /94 samt med 1 500 helårsstudenter på s.k. behörighetsgivandeförutbildning vid universiteten och högskolorna.Till skillnad mot regeringen bedömer vi således att detär möjligt att kraftigt öka omfattningen av den reguljärautbildningen på universitets- och högskoleorterna ochsamtidigt upprätthålla kvalitetskraven.Vi har tidigare i motion 1992/93:Ub55 lämnat förslag omomfattning, inriktning och lokalisering av den då föreslagnautökningen. Vi föreslår att de fördelningsprinciper vi dåtillämpade skall gälla även . Vår satsning kostar158 miljoner kronor.Även folkbildningen har en mycket viktig uppgiftatt fylla när det gäller insatser för arbetslösa. Mångaarbetslösa saknar utbildning utöver folk- eller grundskola.Cirka 800 000 har kortare utbildning än 9-årig grundskola.Folkbildningen har större möjligheter att nåstora grupper av arbetslösa än övriga delar avvuxenutbildningsväsendet genom att den finns överallt ilandet samt genom folkbildningens flexibilitet ochpedagogik som ger möjligheter att tillgodose de särskildabehoven hos dem med låg grundutbildning.Vi föreslår att satsas, utöverregeringens förslag, på åtgärder för arbetslösa vuxna ochungdomar. Det kan ge upp till 3 000 årsstudieplatser.Medlen skall fördelas av Folkbildningsrådet.Vi anser att det är oacceptabelt att, som regeringen nuföreslår, skära ner på antalet personer iarbetsmarknadsutbildning och dessutom försämra deekonomiska stöden vid utbildning.Vi föreslår att 15 000 personer fler än regeringenföreslagit deltar i arbetsmarknadsutbildning. Vi motsätteross vidare de försämringar av utbildningsbidragen somregeringen föreslår. När det gäller studiestöden harregeringen föreslagit extra platser inom skolväsendet,folkbildningen och den högre utbildningen. Förslagenberäknas medföra ökade kostnader för studiestöden. Vianser att regeringens förslag bör ändras i vissa avseenden.Totalt sett beräknas kostnaden för tillkommandestudiestöd enligt propositionen uppgå till 3 239 miljonerkronor. Regeringen förutsätter att samtliga dessastuderande är berättigade till särskilt vuxenstudiestöd. Vigör emellertid en annan bedömning angåendesammansättningen av de studerande. Vårakostnadsberäkningar slutar därför på .