mot · GG02N299 · 1993-01-26 00:00:00 — Skogsindustrin är en ekonomisk motor för ,som med mer än hälften bidrar till nettoexportintäkterna.Enbart massa- och pappersindustrin står för av exportnettot. Dessa intäkter har god regionalspridning och ger ekonomisk bärkraft i regioner utanförstorstäderna. Skogsindustrin har stor betydelsen förnäringar såsom skogsbruk, transporter ochverkstadsindustri m.m.Svensk skogsindustri har en råvara (fiber) som har högkvalitet och är förnyelsebar. Svensk mass- ochpappersindustri har kommit längst i världen med sinstrukturrationalisering. Svensk forskning på massa- ochpappersområdet är världsledande inom flera viktigaområden och industrins tekniknivå är mycket hög.Skogsindustrin har också möjlighet att bli en modell förindustriell verksamhet i ett framtida kretsloppssamhälle.De kommande åren blir mycket avgörande för Sverigesmöjligheter att behålla en stark massa- och pappersindustri.Denna står inför en snabb och total omställning frånbulkprodukter till teknikintensiva och högt specialiseradeprodukter -- produkter som har specificerade prestanda, ärexakt anpassade till kundens behov och som kan säljas påen hård och öppen världsmarknad. Våra konkurrenter har imånga fall viktiga fördelar, som t.ex. de sydliga ländernassnabbt växande och väl specificerade fiberråvara. Sverigemåste konkurrera genom att ha en hög teknisk ochvetenskaplig kompetens så att vi maximalt kan utnyttja densvenska fiberns egenskaper. Vi måste också effektiviseraindustriprocessen mycket långt, som vi gör denflexibel och miljöanpassad.Det är bråttom. Varken konkurrenter eller kunderväntar på oss i . kommermarknaden för massa och papper att bestå av starka ochkrävande kunder i och andra delar av världen, somi samarbete med stora leverantörer utvecklar och köper nyakvaliteter i en och samma process. Produktcyklerna blirkortare och kräver starkt ökadproduktutvecklingskapacitet.Svenska företag har en hög teknisk kompetens, men föratt klara den nya tidens krav måste den bygga på en starkvetenskaplig bas. För att omsätta vetenskapliga rön iindustriell skala behövs också ett effektivt system för attvidareutveckla och länka samman den grundläggandeforskningen med den industriella verkligheten. Manbehöver ett smmanhållet forskningssystem.I omvärlden avundas man för detforskningssystem som inom det skogsindustriella områdetbörjade byggas upp . Det är ett systemsom bygger på ett samarbete på hög vetenskaplig nivåmellan industrin, träforskningsinstitutet (STFI) ochtekniska högskolan i (KTH) samt med godakontakter med internationell forskning och med svenskahögskolor, universitet och forskningsinstitut. För att räckatill internationellt måste staten vidareutveckladetta system genom att öka resurserna för såväl STFI somför KTH:s skogsindustriella del. är t.ex. antaletprofessurer inom massa och papper totalt fyra. Detta ärorimligt med tanke på den betydelse massa- ochpappersindustrin har för landet. Det finns exempel påområden med långt mindre betydelse för landet som harmångdubbelt fler professurer. med en ökad statligsatsning på KTH och STFI kommer industrin att behövaöka sina egna forsknings- och utvecklingsinsatser, inte minstför att industriellt kunna ta hand om och omsättaforskningsresultaten från STFI och KTH.En ökad satsning på KTH och STFI är viktig för Sverigeinte minst i ett nationellt perspektiv. Svensk skogsindustriär mycket internationell. Stora delar av de störstasvenska skogsindustriföretagen finns i ,och m.fl länder. För attteknikutveckling inom området skall finnas kvar i vårt landmåste bli konkurrenskraftigt inom vetenskap ochteknik. har vi en stark ställning och i ett framtidaEuropa kan KTH/STFI spela en ledande roll som en av deviktigaste noderna i ett europeiskt forskningsnätverk inomskogsindustriområdet. Skall detta bli verklighet måste docken offensiv satsning ske på såväl STFI som KTH. Det geross ökade möjligheter att få behålla såvälindustriproduktion som vetenskaplig kompetens i Sverige.Men det är viktigt att handla snabbt. Frågan är redan välutredd av bl.a. professor (Kunskap förkonkurrenskraft -- skogsindustrins kunskapsförsörjning, Ds1991:62) och (FoU för industriellutveckling; SOU 1991:83). Båda drar slutsatsen att STFIoch KTH är en utmärkt bas, men att ökade resurser ärnödvändiga.Av stor betydelse för skogsbruket och skogsindustrin ärsågverken och träförädlingen. Lokalisering av dennaförädlingsindustri är byggd på närhet till skogsindustrin,som i sin tur avspeglas i rotnetto för skogsråvaran.Träförädlingsindustrin är , i likhet medmassa- och pappersindustrin, i stort behov av ökade statligainsatser för forskning och utveckling. Svenska sågverk ochträföretag är för svaga för att med egna medel drivaforskning och utveckling.De branschprogram för skogsindustrin som haravvecklats vid bör åter startas. Stora insatser kanockså göras genom branschförbund ochbranschforskningsinstitutet för fortsatt förädling av skogsråvaran ärmycket blygsam. Det är av stor strategisk betydelse förlandet att tendensen till minskade statliga satsningar påforskning inom skogsförädlingssektorn bryts och att ökaderesurser i fortsättningen ges.Staten har ansvaret för att har en starkforskningsinfrastruktur. En sådan består av ett system somklarar industrins behov av grundläggande forskning,rekrytering och utbildning av teknisk personal samtöverföring av vetenskapligt kunnande till industriellverklighet. Genom en kraftfull satsning på STFI och KTH:sskogsindustriella del kan få en god utdelning i formav ökad export, ökat internationellt anseende somindustrination och en stark utveckling av svensk vetenskapoch teknik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om branschprogram förskogsindustrin och behovet av starkt ökat statligtengagemang i forskningen inom massa- ochpappersindustrin.