mot · GG02U303 · 1993-01-26 00:00:00 — Positiv majoritet i riksdagenDet finns en majoritet i riksdag för ettmedlemskap i , liksom det fanns för ett . Enansökan om medlemskap inlämnades av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen . Förhandlingarom medlemskap inleds inom kort.Negativ majoritet utanförHälften av de svenska väljarna skulle enligt enopinionsmätning av efter danskarnas nej till rösta nej till svensk EG-anslutning. De EG-positivai har ökat till . är tveksamma.Nej-sidan har gått tillbaka sedanmätningen i oktober 1992.Det största EG-motståndet finns fortfarande i denyngsta åldersgruppen, 16--. Kvinnorna har länge varitmest kritiska mot EG. Dock finns det vissa tecken på attskillnaderna utjämnas. En grupp yngre kvinnor är positivtill EG men vill ha en ''linje 2''-variant vilket kan kompliceraen folkomröstning.Mätningen visade också på tydliga spänningar inom depolitiska partierna.Myter och nidbilderInte minst i ''kvinnodebatten'' förekommer mångadirekta sakfel och rena mytbildningar:Myt 1. EG-hot mot kvinnornas arbetsmarknadDet hävdas att de svenska kvinnorna får gå tillbaka tillspisen om vi går in i EG. har den högstaförvärvsfrekvensen bland kvinnor i -- 83 procent.Men kommer på andra plats . Ochi ökade förvärvsfrekvensen bland kvinnor med 11procent efter EG-anslutningen.Det säger sig självt att det inte är EG-anslutningen i sigsom är av betydelse för förvärvsfrekvensen. Det handlarfrämst om olika kulturella, religiösa och ekonomiskamönster i de olika länderna. En djup lågkonjunktur, enhemmagjord ekonomisk strukturkris i och att därtillavstå från medlemskap i med dess möjligheter förekonomi och näringsliv skulle enligt vår uppfattning utgöradet verkliga hotet mot kvinnornas arbetsmarknad.Myt 2. EG-hot mot jämställdhetenDet sägs vidare att jämställdheten hotas vid en EG-anslutning. Det pågår ett intensivt arbete inom EG för attförbättra kvinnans ställning. har fem direktivantagits. Det gäller bl.a. lika lön för likvärdigt arbete. Detfinns exempel på att höjt danska kvinnorslöner, då man kunde leda i bevis att företagen givit männenhögre löner. har vi härhemma i bevis föratt kvinnolönerna sjunkit i förhållande tillmännens löner.Myt 3. Minskad offentlig sektor -- hot mot kvinnorI arbetar huvuddelen av deförvärvsarbetande kvinnorna inom den offentliga sektorn:inom kultur, barnomsorg, skola, vård och äldreomsorg. Detråder politisk samstämmighet om att det är nödvändigtatt minska de offentliga utgifterna. En krympande offentligsektor beror alltså inte på EG utan är ett led i den pågåendestrukturomvandlingen i vårt eget land. Det är inte denoffentliga sektorn i sig som kvinnor valt som arbetsfält. Enomstrukturering av arbetsmarknaden som leder tillförändring och nya anställningsformer är positiv. Behovetav verksamheterna ''försvinner'' inte. En hel del arbetenkan överföras i privat regi eller andra organisationsformer.När omstruktureringen av arbetsmarknaden leder till enhögre tillväxt kommer också efterfrågan på de tjänster somkvinnorna utför att öka. Kvinnornasarbetsmarknadssituation kommer alltså att påverkasgynnsamt av en EG-integrering och framtida medlemskap.Informationen måste ökasEG-debatten har på många sätt gått snett.Även om vi är positiva till en EG-anslutning anser vi attdet måste föras en nyanserad diskussion, där såväl positivasom negativa faktorer förs fram i debatten. Människors oroliksom deras frågor måste tas på allvar.Debatten förs nu på en ''jordnära'' nivå om konkretafrågor och det är viktigt att alla politiskt verksamma når uttill medborgarna. Eftersom ungdomar och kvinnor är desom är mest negativa till EG-medlemskap har ungdoms-och kvinnoorganisationerna en särskilt stor uppgift i dennainformationsverksamhet. Vi har positiv erfarenhet avaktiviteter i samarbete över partigränserna i denna fråga.I budgetpropositionen sägs att:-- -- -- såväl som den föreståendefolkomröstningen om ett svenskt medlemskap i deeuropeiska gemenskaperna, EG, och de frågor som dessaväcker kräver dels omfattande och allsidig information tillallmänheten, dels en genomlysande debatt kringkonsekvenserna av de förändringar som väntar.Kvinnoorganisationerna har en nyckeluppgiftI budgeten anslås för informationsinsatserom europeisk integration. välkomnade isitt yttrande till KU (1991/92:UU3y) att regeringen avsågatt återkomma med ytterligare medel för fortsattinformationsspridning. betonade särskiltatt ''kvinnornas situation bör uppmärksammas''.Medel till organisationslivet kommer att fördelas avDelegationen för informationsinsatser om europeiskintegration. Regeringen har ett särskilt Sekretariat förEuropainformation, som kommer att fungera somsamarbetsorganisation med t.ex. organisationslivet.Sekretariatet skall enligt propositionen bl.a.belysa effekterna av den europeiska integrationen påkvinnornas situation i Sverige.Med tanke på kvinnornas hittillsvarande negativainställning till svenskt EG-medlemskap finner vi det bådeönskvärt och nödvändigt att öka insatserna i EG-frågan frånkvinnoorganisationernas sida. Med hänvisning till depositiva uttalanden som gjorts om beaktandet avkvinnornas speciella situation har vi också anledninguttrycka vår förväntan att kvinnoorganisationernaprioriteras vid den kommande medelstilldelningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvinnoorganisationerna börges särskild högprioritet vid medelstilldelningen förinformationsinsatser om europeisk integration.