ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02U202 · 1993-01-26 00:00:00 — I regeringens proposition l993/94:l00 Bilaga 4 föreslås attdet samlade biståndet för budgetåret l993/94 skall uppgå tilll2 . De multilatera bidragen föreslåsuppgå till 3 l48 . Det totala multilatera biståndet ärdock större: ''Sammantaget uppgår de svenska multilaterabidragen till ca en tredjedel av biståndsramen'', enligtpropositionen (sid 68).Värdet av upphandlingen av svenska varor och tjänsterpå den multilaterala marknaden uppgick år l99l till l98miljoner dollar, varav från FN, enligtExportrådets statistik. Om detta förhållande framhållerföredragande statsråd:Ställs värdet av upphandlingen i relation till de bidragolika länder ger till bankerna och FN -- återflödet -- kankonstateras att gruppen ''mest gynnade länder'' toppas avSchweiz, och , medan ochövriga nordiska länder hamnar långt ner (sid 76).Vad denna från svensk synpunkt skeva relation beror på,finns inget entydigt svar, påpekarföredragande statsråd. Det kan bero på bristandekonkurrensförmåga, i varje fall före den svenska kronansfall, på att svenska myndigheters draghjälp är otillräckligeller att svenska företag inte satsar på denna marknad isamma usträckning som företag i andra länder.Enligt vår uppfattning kan denna skeva relationelimineras genom att vi kraftigt ökar vårt bundna bistånd.Det innebär först och främst att vi skall skänka av det vi haroch inte av det vi inte har. För att finansiera vår totalastatsbudget för l993/94 om lånar vi uppl62 miljarder, d.v.s. nära en tredjedel. Att vårt totalabistånd beräknas uppgå till av BNP innebärsålunda inte att svenska folket också ger av sinsamlade produktion under budgetåret l993/94 utan endastcirka . Den återstående tredjedelen skjuter vi påframtiden och får sålunda betalas av kommandegenerationer.Bundet bistånd innebär att givaren bestämmer blandvilka varor och tjänster som det mottagande landet fårvälja. Invändningen att mottagaren därigenom inte kanvälja de billigaste varorna och tjänsterna påvärldsmarknaden är helt irrelevant. Gåvor betyder just överger marknaden som fördelningsmekanism därföratt mottagaren inte kan konkurrera på likvärdiga villkor.I ett läge när det givande landet upplever sin värstaekonomiska kris är detnaturligtvis än mer motiverat att öka andelen bundetbistånd. Det kan omöjligen anses mer omoraliskt attsysselsätta annars arbetslösa genom ökat bundet bistånd änatt skjuta över biståndets betalning genom upplåning påkommande generationer. Varje upplåning minskar f.ö.framtida generationers möjlighet att öka biståndet eftersomde skall betala både räntor och amorteringar på ''ärvda''skulder.Vår uppfattning är att andelen bundet bistånd av vårttotala anslag till biståndsram för /94 börkraftigt ökas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökning av det bundnabiståndet.
mot · GG02U206 · 1993-01-26 00:00:00 — Nedgången i sysselsättningen på grund av våraekonomiska problem drabbar de flesta branscher hårt, menvissa branscher speciellt hårt. Trähusindustrin är ett sådantområde. Den alltför stora produktionen av bostäder under80-talets högkonjunktur gjorde att trähusindustrin växtealltför snabbt. Därför är också problemen mycketstora. När konjunkturen vänder, har denna industri enframtid om än i betydligt mindre omfattning jämfört medvad som gällde avhögkonjunktur. Vi har råvaran och kunnandet och därförmåste dessa fördelar tas tillvara, så att inte hela industrinraderas ut.Från trähusindustrin har framförts tankar om export iform av bistånd. Det ligger onekligen mycket i dessa tankar.Även om vårt bistånd till andra länder skall vara så obundetsom möjligt, är varubistånd både en hjälp till svårt utsattaländer och en hjälp till självhjälp i tider med högarbetslöshet i . Biståndspolitiken har inte högstaprioritet bland svenska folket och välvilligheten sjunker itakt med att de egna problemen tilltar.Vi har fått ett nytt biståndsmål i och med den hjälp vilovat våra grannar i . Här finns onekligen ett stortbehov av bra bostäder och det i länder som har med Sverigejämförbara klimatförhållanden. Den svenska tekniken ochde svenska normerna är mycket funktionella på andra sidanÖstersjön.En del av det svenska biståndet till bör kunnaavse stöd för uppförande av bostäder. Stödet kan då gesantingen i form av bidragsgåvor eller i form avexportkrediter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsinsatser som samtidigtkan ge arbete i den svenska trähusindustrin.
mot · GG02U207 · 1993-01-26 00:00:00 — Bland de områden där en ny verksamhet håller på attväxa fram i finns arbetsmiljön. En yrkesinspektionhåller på att byggas upp delvis med svensk förebild. Idecember 1992 arrangerades en arbetsmiljökonferens iTallinn med medverkan av bland annat den svenskaarbetarskyddsstyrelsen. Där diskuterades även möjlighetenav ett mer omfattande erfarenhetsutbyte liksom ettömsesidigt utvecklingssamarbete.Någon form av fast resurs för detta samarbete bör skapasdär även övriga stater i de baltiska länderna kan varaintressenter liksom eventuellt och andra tidigareöststater. Finansieringen måste till att börja med bli ett tillstörre delen svenskt ansvar. Om biståndsmedel,arbetsmarknadsmedel eller andra anslag kan utnyttjas fördetta ändamål måste bli föremål för närmareöverväganden. En förutsättning är dock att kostnaden kanrymmas inom tillgängliga medel.Vid ett gemensamt arbetsmiljöinstitut skulle svenskaerfarenheter överföras till och andra stater, i förstahand och . Institutet skulle exempelvisarbeta med utbildning och personutbyte; arbetslivsfrågornaskulle kunna utvecklas i gemensamma forskningsprojektm.m.Ett sådant institut borde rimligen vara placerat så attkontakterna över underlättas. På finnsredan i dag etablerade kontakter med de baltiska staternapå många områden, kultur, transporter, jordbruk osv.Därför föreslås att möjligheterna till ett svensk-estnisktarbetsmiljöinstitut inrättas på . Deforskningskontakter som behövs kan kanaliseras viahögskoleutbildningen i . Då översättning av lag- ochförordningstexter torde bli en viktig del i arbetet kan visstsamarbete med det översättar- och författarcentrum som nuskapas i bli aktuellt.Jag föreslår således att förutsättningarna för ettarbetsmiljöcentrum/institut på skyndsamt utreds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningarna för ettarbetsmiljöinstitut på skyndsamt bör utredas.
mot · GG02U210 · 1993-01-26 00:00:00 — Den pågående demokratiska och ekonomiskautvecklingen i kan, åtminstone på , geen ny marknad för svenskt näringsliv. Företagen i har, med sin geografiska närhet, goda förutsättningar attskapa nya affärskontakter i synnerhet med och debaltiska staterna men även med andra delar av det gamlaSovjetunionen. har ett flertal affärskontakteretablerats, i första hand i Polen.För att kunna genomföra vanliga kommersiella affärermed dessa nya marknader, ställs näringslivet inför mångaproblem. Det kan krävas många kontakter ,lagstiftningen är inaktuell eller under förändring,konvertibel valuta saknas osv. Den ännu osäkra politiskasituationen medför också stora risker. Detta innebär attbåde tid och ekonomiska resurser måste tas i anspråk förolika kontakter och utredningar. Dessa och andra problemär särskilt besvärliga för de mindre och medelstora företagsom helt dominerar näringslivet i län. För dessaföretag kan problemen och frågorna bli så många och stora,att man helt avstår från att pröva en bra affärsidé.En stor hjälp för dessa företag skulle vara tillgång tillnågon form av riskkapital/mjuka lån, att användas under ettinlednings-och utredningsskede av en affärskontakt. För attunderlätta för företagen borde detta riskkapital kunnaförmedlas lokalt av . Vissa affärsidéer har oftainslag av biståndsprojekt. Det kan t.ex. gälla arbetsmiljö,yttre miljö, infrastruktur, boende och utbildning. Kalmarlän skulle, med sin industristruktur, kunna medverka närdet gäller tillverkning av småhus och jordbruksmaskiner.Detta skulle ge bostäder och mat för t.ex. de baltiskastaterna och viss sysselsättning i svensk industri.Inom miljöområdet kan länsindustrin hjälpa till medutbyggnaden av reningsverk och sophantering. I de fallsådana projekt inte kan genomföras på vanlig affärsmässiggrund, borde biståndsmedel kunna användas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgång till riskkapital vid affäreri ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av biståndsmedel.
mot · GG02U212 · 1993-01-26 00:00:00 — av det svenska biståndet (70 miljonerkronor) går till insatser för människor medfunktionshinder; detta trots att 7 av 100 personer i har särskilt behov av stöd på grund avfunktionshinder.Många människor i lever med undernäring,sjukdomar, dåliga bostäder och analfabetism.Funktionshindrade drabbas ofta extra hårt av fattigdom.Avancerad sjukvård saknas i många länder och endast 2procent får tillgång till rehabilitering. Tillgång till sjukvårdoch rehabilitering kan lindra eller förhindra bestående menav skador och sjukdomar; det är en grundförutsättning föratt aktivt kunna delta i samhällslivet.Andra förutsättningar är möjlighet till utbildning ocharbete. En procent av funktionshindrade får tillgång tillskolutbildning. Möjligheterna till arbete är försvinnandesmå.Med tanke på den svåra situationen borde en betydligtstörre del av biståndet gå till speciella eller riktade insatser.Stödet borde ingå som en naturlig del i biståndsorganetsinsatser. Biståndsmålen är, enligt , demokrati ochinriktning på de mest utsatta grupperna. Mot denbakgrunden är det rimligt att funktionshindrade tilldelasminst av biståndet, detta genom att insatserna ökas ibefintliga och nya projekt, samt att ett ökat stöd ges tillriktade insatser.Det stöd som ges till funktionshindrade i gårofta genom projekt och organisationer där det finns liteneller ingen egen erfarenhet av funktionshinder. Dettabehöver naturligtvis inte innebära att insatserna fungerardåligt, men man kan inte nog framhäva värdet av egnaerfarenheter, och även den positiva effekt detta kan ha påbiståndsmottagaren. Innehåll och utformning av bistånd tillfunktionshindrade borde ske under inflytande av människoroch organisationer som har erfarenhet inom området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till funktionshindrade iutvecklingsländer.
mot · GG02U215 · 1993-01-26 00:00:00 — Byggprojekt i Cheboksary, Den politiska och ekonomiska situationen är labil i detforna sovjetväldet och i . Akuta oroshärdar harflammat upp i Ossetien, , och påKrim. I det pågår inbördeskrig. Detegentliga befinner sig i en ömtålig övergångsfasfrån plantill marknadsekonomi. Knapphet på mat ochandra förnödenheter, en svår bostadssituation och enökande arbetslöshet bidrar till social oro. Många ryssarsöker sig också tillbaka till sitt hemland efter att ha bott idet övriga sovjetväldet, andra åter tvingas tillbaka somrepatrierade militärer och har en flyktingliknande status.Sverige har varit engagerad ihjälpverksamhet till denna del av världen.Erikshjälpen är en ideell organisation med frikyrkliganknytning, som byggt upp ett kontaktnät och enhjälpverksamhet i det tidigare . Bistånd iform av byggen ges till många länder, senastmångmiljonbygget barnhemmet i har gjorts i . Vid jordbävningen iArmenien var Erikshjälpen en av de förstaorganisationerna i världen att bistå med katastrofhjälp. Detarmeniska folket har tackat genom en minnessten.Ett av Erikshjälpens planerade projekt är atttillsammans med kommun och lokala byggföretagöverföra kunskap och kompetens i fråga om projektering avsmåhusbyggen till staden . Projektet är attbetrakta som ett pilotprojekt. Det är tänkt som ett bidragtill övergång till marknadsekonomi och ett led iatt skapa nya småskaliga företag. Det är en hjälpinsats somskall ha långsiktiga verkningar och en återuppbyggandekaraktär. Stort intresse finns i Cheboksary förkunskapsöverföring på småhusområdet.Samhällsekonomiska vinster av betydelse kan efter handuppnås. En del arbetslösa från nedlagda statliga fabrikerkan beredas arbete i första fasen lokalt i Cheboksary, på siktockså i andra ryska städer, där motsvarande projekt skallförverkligas. Svenskt kunnande i modern småskaligbyggproduktion ligger väl framme. Projektets bärande idéär hjälp till självhjälp. Det förverkligas genom assistens avbyggföretag i . Projektet är döpt till Careabout . En viktig del av projektet är att skapahandelsförbindelser mellan lokala småländska företag ochföretag i . Pengar som genereras skallåteranvändas i utvecklingsarbetet. Analysfasen harpåbörjats genom kontakter i staden , som haruttryckt önskan att få medverka till att projektet realiseras.En projektutformningsfas är påbörjad. Målet är att knytalokala ryska byggföretag till projektet, utbilda ryskabygglag i kommun, konstruera och monterasmåhus till en internationell rysk utställning, överlämnautrustning för produktion och starta produktion av småhusi Cheboksary.Staten och kommun bidrar medfinansiell hjälp. Planering och projektering sker i samrådmed berörda myndigheter i och . Vi finnerdet således angeläget att statliga medel anslås för dettaframåtsyftande ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attmedel ur anslaget C 8bilaga 4, Beredningen för internationellt teknisk-ekonomiskt samarbete (BITS), skall kunna tas i anspråk förpilotbyggprojektet i Cheboksary.
mot · GG02U216 · 1993-01-26 00:00:00 — Av budgetpropositionen framgår det att biståndet tillEritrea också /94 inskränks till det som kan gåvia internationella och svenska enskilda organisationer.Det hjälparbete som organiseras via dessaorganisationer är av stor vikt för befolkningen i . Detär dock angeläget att ingen tid förspills när det gäller attkomma igång med det mer långsiktigaåteruppbyggnadsarbete som enbart ett mer fastbiståndssamarbete mellan svenska myndigheter och Eritreakan garantera.Av regeringens förslag framgår att man avvaktar denplanerade folkomröstningen. Folkomröstningen hålls i marsoch skall avgöra framtida formella status irelationerna till . Det är mycket troligt attresultatet blir att bildar en självständig stat. Vi anserdärför att det svenska biståndsarbetet redan nu skall riktasin på att blir programland.Detta är inte minst viktigt på grund av karaktären av deinsatser som är nödvändiga. En samstämmig bedömning iEritrea är att landet mycket väl kan produceralivsmedel och annat som täcker det egna folkets behov.Många gör också bedömningen att man kan exporteralivsmedel. För att komma dit måste dock stora investeringargöras inom en rad olika områden.Det gäller transportnätet, vägarna är starkt slitna efter30 års krig. mellan inlandet och kusten bröts uppav under ockupationen.Det gäller bevattningsanordningar som gör attregnvattnet kan samlas och distribueras till bl.a.jordbruket.Det gäller utbildning. Under kriget har utbildningeneftersatts för de flesta barn och unga. Mot slutet av kriget,när den etiopiska ledningen insåg att det inte gick att vinna,tömdes många skolor och universitet i på allutrustning och de flesta lärare. Allt flyttades till Etiopien.Kvar fanns bara tomma hus, där man nu försöker bedrivaen så god utbildning som möjligt på alla nivåer.Det gäller vård, bostadsbyggande, energiförsörjning,vattenförsörjning, miljövård och snart sagt alla samhälletsolika sidor.Ju förr ett långsiktigt stöd till återuppbyggnadenkommer igång, ju förr kommer att kunna stå påegna ben. Ju mindre blir också risken att den eritreanskabefolkningen vänjer sig vid vad biståndsorganisationerna avolika slag kan ge.Därför bör besluta att ge regeringen i uppdragatt så snart som det låter sig göras efter folkomröstningengöra till programland för svensktbiståndssamarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som programland försvenskt biståndssamarbete.
mot · GG02U217 · 1993-01-26 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottFN har utropat som det internationella året förvärldens ursprungsbefolkningar. Syftet är attuppmärksamma dessa människors livsvillkor ochlevnadsförhållanden runt om i världen.I alla världsdelar finns ursprungsbefolkningar som påolika sätt farit illa. Särskilt gäller detta Latinamerikasursprungsbefolkningar, som under de som gått sedankolonialiseringen av inleddes, utsatts för oerhörtförtryck. De olika indianfolkens situation är än idagbeklämmande.I och Västpapua kämpar deursprungliga befolkningarna för självbestämmade liksomkurderna i . Exemplen är många. Sverigebör ge ökat stöd till organisationer förursprungsbefolkningar.I utgör samerna den ursprungliga befolkningen.Förra året beslöt att inrätta ett sameting i syfte attge samerna störra möjligheter att bestämma över sin kulturoch levnadssituation. I det sammanhanget ställdes krav påatt ska undanröja hindren för att ratificera ILOskonvention om ursprungsbefolkningar och stamfolk isjälvstyrande länder.Konventionen, som syftar till att förstärkaursprungsbefolkningars rättigheter, har endast ratificeratsav fyra stater. uppfyller visserligen flera av de kravsom konventionen innehåller, men beträffande rätten tillland har bedömningen gjorts att det inte är förenligt medsvenska rättsförhållanden.Det är mycket olyckligt att konventionen inte ratificeratsav fler länder och däribland . Det är olyckligt därföratt konventionen handlar om mycket mer än rätten till land.Därför bör aktivt verka för att konventionen kan fåstörre uppslutning.Norge har ratificerat konventionen och i detsammanhanget gjort en tolkningsförklaring som i principinnebär att man sätter likhetstecken mellan brukningsrättoch ägarrätt. ska rapportera till , som sedanbedömer huruvida uppfyller kraven eller om mangjort sig skyldig till traktatsbrott.Det är angeläget att noga följer dennautvärdering. Om sätt att tolka konventionen äracceptabel, så bör även kunna ratificera den.Sverige har däremot undertecknat dokumenten från om miljö och utveckling, den s.k.Riokonferensen, som särskilt betonar skyldigheten attrespektera ursprungsbefolkningarnas kulturer, livsmönster,miljö etc. Det är därför viktigt att regeringen noga följer detnyinrättade möjligheter att verka i dennariktning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt bistånd tillorganisationer för ursprungsbefolkningar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konvention 169 omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att följa möjlighetatt verka för den samiska kulturen.1
mot · GG02U220 · 1993-01-26 00:00:00 — Det råder olika uppfattningar om den svenska U-hjälpentill en del bör utgå i form av våra egna produkter för attdärigenom underlätta för svensk industri.Jag biträder helt önskemål om att U-hjälpen i störstamöjliga utsträckning bör utgöras av svenska produkter. Ettområde som därvid skulle lämpa sig ärsmåhusproduktionen. Trähusmarknaden harutomordentligt stora problem och försäljningen har gått nerkatastrofalt. Från att januari--harvarit 3 844 försålda enheter, har antalet under motsvarandetid 1992 gått ner till 1 592, vilket är mer än en halvering.Varsel, betalningsinställelse och konkurs har följt i spårenoch någon ljusning kan ännu inte skönjas ilågkonjunkturen.Samtidigt har våra grannländer på andra sidanÖstersjön, , och ett stort behov avnya bostäder varför det inte verkar helt ologiskt att försökakanalisera en del av den svenska hjälpen i form av trähus.Att exportera trähus inom ramen för U-hjälpen till debaltiska staterna eller ännu hellre att genom omprioriteringutöka hjälpen till dessa länder bör prövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktad u-hjälp i form av bostädertill de baltiska staterna.
mot · GG02U223 · 1993-01-26 00:00:00 — Genom den snabba förändring som skett i deösteuropeiska staterna har många kontakter etableratsmellan svenska folkrörelser och organisationer främst i debaltiska staterna, men också i andra öststater. Utöver detvärde som ligger i de internationella kontakterna visar detsig ofta att det finns behov av utbyte av kulturgrupper,möjlighet att översätta material, stöd till föreläsarturnéeroch liknande. I främst de baltiska staterna finns fortfarandeorganisationer kvar från då länderna varsjälvständiga. I många sammanhang ingick de då i nordiskasamarbetsorgan och i vissa fall också direkt i svenskariksorganisationer.Den strävan som finns till demokratisering och tilluppbyggnad av fria organisationer bör ses som ett positivtbidrag till fredsarbetet kring och förbrödringmellan folken.Nykterhetsarbetet var ett av de områden där deösteuropeiska staterna, redan före de politiskaförändringarna , hade kontakt medSverige och . Denna kontakt hade sitt ursprung i destora alkoholproblem som utvecklats i de östeuropeiskastaterna. Myndigheter och fackföreningar konstaterade attdet stora alkoholbruket motverkade välfärdsutvecklingen.Man tog då initiativ till bildande av organisationer medbl a nykterhet på programmet. De alkoholrelateradeproblemen fanns inom alla samhällsområden, inte minstinom arbetslivet där de negativt inverkade påproduktionen.I rådande situation har erfarenhetsutbyte mellan Sverigeoch berörda öststater utvecklats, främst i . Dettahar lett till positiva effekter, vad gäller kampen motalkoholskador. Här har organisationer som arbetar medförebyggande och rehabiliterande verksamhet, somexempelvis fackföreningsrörelsen, ,studieförbunden och andra socialt inriktade organisationer,bidragit till ett konstruktivt erfarenhetsutbyte.Förmedling av idéer och verksamhetsformer som underlång tid prövats i våra länder kan bli värdefulla bidrag till ettvardagligt arbete i nybildade organisationer. Initiativ till ensådan kontaktverksamhet bör därför stimuleras från statenssida och i huvudsak kanaliseras via organisationer avfolkrörelsekaraktär.Det är också viktigt med ubyte av erfarenheter mellanparlamentarikerna från de nordiska länderna och t ex debaltiska staternas parlament med avseende påalkoholpolitik och samverkan med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om olika åtgärder som främjarutbytet mellan organisationer/folkrörelser i och iBaltikum,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild inriktning påBaltikum vad gäller beviljade medel via dessaorganisationer.