mot · GH02Jo10 · 1993-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:30 En strategi för biologisk mångfald InledningDen biologiska mångfalden, den totala variationen av livpå jorden, är ofattbart komplex och ovärderlig. Antaletkända arter utgör troligtvis endast en bråkdel av detverkliga antalet. Utöver artantal, definieras biologiskmångfald utifrån variation och mängd av ekosystem, samtgenetisk variation inom arter.Såväl internationellt som i svenskt perspektiv gårutarmningen av biologisk mångfald väldigt snabbt.Beräkningar visar att utarmningsprocessen går flera tusengånger snabbare än vad som vore naturligt, om naturen ficksköta sig själv utan mänsklig påverkan. Visserligen ärungefär av jordens territoriella områden avsatta somnaturreservat, men ett gemensamt drag för de områden somavsätts som reservat i världen är att de i stor utsträckningutgörs av lågproduktiva områden (tundra, öken,höjdområden etc.). Samma sak gäller också för Sverige.Utarmningen av biologisk mångfald är riskfylld, eller föratt uttrycka det som den amerikanske vildmarksbiologenAldo gjorde : ''Omlivsmiljöerna, under årmiljonernas lopp, har skapat någotsom vi tycker om men inte förstår, då kan bara en idiot kastabort delar som tycks meningslösa. Att spara kuggar och hjulär ett självklart försiktighetsmått i allt intelligent mekande. ''Detta konstaterande slår an den självklara ödmjukhet somborde prägla vårt förvaltande/nyttjande av naturtillgångar iform av ekosystem, arter etc.Målsättningen att bevara den biologiska mångfaldenutgör, förutom att det är en ekologisk nödvändighet, engräns för produktionsmålen inom de areella näringarna,t.ex. jordbruk, skogsbruk och fiske. Men bevarad biologiskmångfald är mycket viktig också därför att den utgör bas förindustriella produkter och mediciner samt är en källa tillkreativitet och inspiration och kunskap. Den biologiskamångfalden utgör den långsiktiga förutsättningen för allanuvarande och kommande produktionsmål, och bevarandetav denna utgör en försäkring för att trygga ekosystemenslångsiktiga produktionsförmåga.HelhetsgreppPropositionen tar ett relativt bra helhetsgrepp på desektorer som genom sitt nyttjande av naturen bidrar tillhot mot den mångfald de själva är beroende av, ochföreslår en del mycket bra saker för att vända en negativtrend. Exempel på detta är inventering och skötsel avvägrenar, inrättande av centrum för biologisk mångfald,genomförande av våtmarksinventeringen av Norrbottensvåtmarker, nödvändig förändring vad gäller tillståndsbeslutenligt äldre vattenlagstiftning, i syfte att kunna krävaåtgärder för att möjliggöra fiskens vandring i vattendrag.Men flera problemställningar lämnas helt olösta.NaturreservatsavsättningarEn hög ambitionsnivå föreslås ska gälla vad gälleravsättningar av naturreservat. Detta menar också jag ärnödvändigt. Biotopskyddet och det ökadenaturvårdsansvaret inom skogs- eller jordbruket kommertroligtvis inte att räcka för att hejda den artutarmning sompågår i dessa landskap. Särskilt stort är behovet av attavsätta naturreservat av produktiv skogsmark -- både barr-och lövskogar -- i och längs kusterna. Olikaidéer till finansiering diskuteras såsom länsvisa fonder,utökade medel till naturvårdsfonden för inköp av mark,utnyttjande av arbetslivsutvecklingsresurser osv. Menkonkreta förslag i denna proposition anges inte. Hur stortbehovet av reservatsavsättning är, är under diskussion.Troligen behöver avsättas som reservat. Omman utgår från en sådan ambitionsnivå är det lätt attkonstatera att det kommer att ta mycket att nåmålet med dagens resurstilldelning till naturvårdsfonden.Andra vägar till finansieringar för att långsiktigt klara demål som redan genom antagandet av en nyskogspolitik slog fast, är nödvändiga.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna behovet av att undersöka hur avsättandet avnaturreservat kan finansieras.Riksdagen bör också ge regeringen till känna behovet avatt utreda hur naturreservatsinstitutet kan förenklas ocheffektiviseras.BiotopskyddetDet är mycket bra att propositionen redan från börjanslår fast att liggande förslag till biotopskydd kan skärpasallteftersom kunskaperna om vilka småbiotoper som ärviktiga för mångfaldens bevarande i skogs- ochjordbrukslandskapet, ökar hos brukarna. Här spelar inteminst den föreslagna informationskampanjen förjordbrukssektorn en viktig roll. fick ipropositionen om en ny skogspolitik ansvaret för inrättandeav de s.k. B-biotoperna i skogslandskapet.Skogsvårdsstyrelserna bör förutom ett bra samarbete medmarkägarna samarbeta med länsstyrelserna, men ocksåmed naturvårdsorganisationer, för att lyckas så väl sommöjligt i arbetet med biotopskyddet. Det är mycket viktigtatt samarbetet mellan myndigheterna fungerar, inte minstvad gäller biotoper som är gränsfall mellan myndigheternasansvarsområden. Det står klart att det i vissa fall kan uppståosäkerhet eller rentav konflikt om när biotopskydd elleravsättande av reservat är det bästa i det enskilda fallet. Dånaturreservatsinstrumentet även fortsättningsvis kommeratt åvila länsstyrelserna är det de facto så att behov av enständig avrapportering till länsstyrelserna frånskogsvårdsstyrelsernas sida blir nödvändig.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännabehovet av uppföljning på detta område, i händelse av attproblem uppstår på grund av den osäkerhet som råderkring de olika skyddsinstrumenten naturreservat ochbiotopskydd.Ytterligare osäkerhetsfaktorer råder vad gällerkostnader för landskapsvård. Också på detta område är detviktigt att följa utvecklingen.Ekologisk odling och arealersättning till vallI förslaget på jordbrukets område föreslås att ett svensktmiljöstödssystem anpassat till , med bl.a.stöd till ekologisk odling, ska utarbetas. Jag menar att ettstöd till ekologisk odling självklart ska ingå i ett sådantprogram, men att det inte finns någon anledning att väntamed stöd till ekologisk odling. Ett stöd till denna odling kaninföras . Inte minst mot bakgrund av det ekologiskajordbrukets målsättning att skapa ett kulturlandskap medartrikedom och genetisk mångfald inom arterna, där delevande organismernas utvecklingsmöjligheter säkras.Ett stöd i form av arealersättning till är en viktigåtgärd för att stödja jordbruket i , skogs- ochmellanbygder -- dvs. de jordbrukslandskap som har destörsta natur- och kulturvärdena. I en strategi för bevarandeav den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet ärdessa båda förslag mycket viktiga.Främmande provenienser och trädslagI den skogspolitiska propositionen lovadejordbruksministern att återkomma med förslag ombegränsningar i planteringen av contortatall. Dennaproposition om strategi för bevarande av biologiskmångfald borde varit ett bra tillfälle att komma med sådanaförslag, men konkreta förslag lämnas tyvärr inte. Förekosystemen är införandet av främmande organismer alltidförenat med risker. De arter som naturligt ingår i ekosystemhar utvecklats i samspel och är ömsesidigtkomplext beroende av varandra samt faktorer som klimatoch geologi. Införande av artfrämmande organismer, som idetta fall contortatall, kan därför betraktas som storskaligaexperiment med naturen.Införande av främmande arter behöver inte alltid varanegativt. Men det är viktigt att visa stor ödmjukhet. Innanklarsignal till införande av främmande arter i större skalakan ges, måste en grundlig kunskap inhämtas om dessaspåverkan på naturen, och deras egen överlevnadsförmågamåste prövas i mindre skala under hela omloppstider. Så harinte fallet varit med contortatallen.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännabehovet av att förslag till begränsningar i planteringen avcontartatall införs, samt att generellt utarbeta riktlinjer vadgäller införande av främmande organismer, på samma sättsom görs vad gäller genetiskt modifierade organismer.Mycket viktigt är också att gynna produktion avregionalt anpassade provenienser av tall och gran.Strategi för bevarande av hotade sötvattenFöroreningar av vattenmiljöer utgör det allvarligastehotet mot vattenekosystemens biologiska mångfald. Enfjärdedel av alla vattendrag och 14.000 sjöar är allvarligtförsurade. Utan kalkningsinsatser hade den siffran varit18.000.Typiskt för försurade vatten är att den biologiskamångfalden minskar. Om pH sänks en enhet kan hälften avalla arter försvinna. Kräftdjur, mört, lax, snäckor, musslor,dagsländor och planktonalger drabbas värst. De första femkategorierna har försvunnit från 3--av de svenskasjöarna och vattendragen.Viktigt är naturligtvis att är pådrivande iinternationella fora för att få till stånd kraftfulla insatser föratt minska svavel- och kväveoxidutsläpp. Men glappetmellan nödvändiga utsläppsminskningar och de avtal somför närvarande finns (S- och NOx-protokollet i FN:s regi)är stort och enligt prognoser kommer t.o.m.försurningssituationen att försämras.Upphållande försvar i form av kalkningsinsatserkommer därför att vara av central betydelse för lång tidframöver, dessutom kommer dessa insatser att behöva öka.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna behovet av att utarbeta en plan för hur insatserna skaorganiseras och finansieras.ÖstersjönProblemen med vårt hårt miljöbelastade innanhavdiskuteras i propositionen. De medel som anvisatstill insatser i miljösatsningar i närområde i t.ex.Baltikum är dock endast en rännil i jämförelse med defloder av resurser som kommer att behövas. För attmöjliggöra ett genomförande av det åtgärdsprogram somskissats gemensamt av Östersjönationerna det gånga året,bör verka för att ytterligare möjliga och solidariskafinasieringslösningar inom Helsingforskonventionens ramutreds.TurismTurismens negativa effekter på skyddsvärd natur hardiskuterats åtskilligt i media, inte minst mot bakgrund avbristande naturhänsyn och, vad gäller utländska turister,okunnighet om vad allemansrätten innebär i form avrättigheter och begränsningar. I första hand menar jag atten positiv syn på turismen är befogad. Att vistas i naturenhandlar för de flesta människor om livskvalité. Främjandeav s.k. naturturism är ett viktigt redskap för att ökamänniskors kunskap om och engagemang för ekologiskasamband och vikten av att hålla ''väven intakt''. Problemkan uppstå med högt tryck i mycket känsliga områden.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna vikten av kampanjer för att öka kunskapen omallemansrättens innebörd samt hur naturturism på olika sättkan stimuleras.ÖlandÖland är ett av de svenska landskap som har den rikastebiologiska mångfalden. Ön har kvar mer av naturligabetesmarker än något annat landskap. Det finns arter somhar hela sin svenska utbredning och till och medvärldsutbredning här. Stora Alvaret, som upptar avöns yta, saknar över huvud taget motsvarighet somnaturtyp. Emellertid hotas unika naturvärden genomstorskalig omvandling av landskapet.Viktigt är att jordbruket är lönsamt så att det blir möjligtför bonden att vårda landskapet som . Dessutom attbehövs resurser för att röjning av Alvaret ska kunnagenomföras. Igenväxning med enbuskar är nu ett stortproblem.Världsnaturfonden har genomfört en studie över hotenmot natur och skissat på ett åtgärdsprogram. I dettaprogram utgår de från att ett livskraftigt jordbruk kan bestå.Kostnaderna för åtgärdsprogrammet beräknas då av demtill 50 miljoner . Ett förslag är att en''övernattningsfemma'' tas ut per natt och turist. Utöverdetta kommer statliga medel att behövas i viss utsträckning.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännabehovet av att en utredning över hur unikanaturvärden ska kunna säkras för framtida generationergenomförs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att utreda hur avsättandet av naturreservat kanfinansieras, samt utreda huruvida naturreservatsinstitutetskall kunna effektiviseras och förenklas,2. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att begränsningar vad gäller planteringen avcontortatall genomförs, samt att i övrigt utarbeta riktlinjerför vad som bör gälla vid införande och nyttjande avfrämmande organismer,3. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en strategi för bevarande av hotade sötvatten, isynnerhet av en plan för hur kalkningsinsatserna skallorganiseras och finansieras på lång sikt efter de verkligakalkningsbehov som finns,4. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att en kampanj eller liknande informationsinsatsgenomförs i syfte att öka människors medvetande omallemansrättens begränsningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en utredning om hur unika natur skallkunna säkras för framtida generationer.