ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T48 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Bättre Arlandaresor billigareUtredningarna om en järnvägsförbindelse till Arlandahar avlöst varandra genom åren.Den totala investeringen för en järnvägsförbindelse harhela tiden fått revideras uppåt. Senast tillgängligaberäkning i Dennis-paketet är uppe i 6 miljarder kronor.Det kan innebära att ett icke subventionerat biljettpris kankomma att ligga på för enkel resa i dagenspenningvärde.Riksdagen har öppnat för möjligheten att låta privatainvesterare finansiera projektet. Någon sådan lösning harännu inte uppnåtts.Steg för steg har staten gått in med egen finansiering.Sålunda byggs delen --med enbartstatlig finansiering. Skälet anges vara att fyra spår påsträckan ändå behövs på grund av nuvarande och medArlandatåg kommande trafikmängd. Så sent som beslöt regeringen att delen --samtsjälva stationen på skall finansieras med privatkapital. undantogs den ''norra böjen'' frånArlanda och ut till stambanan. fick i uppdrag atttill redovisa de samhällsekonomiska effekternaav andra lösningar än ''norra böjen''. Innan banverketsrapport föreligger föreslår nu regeringen likväl att statenskall anslå hela för att bygga den ''norraböjen''.Det finns anledning till oro om att kankomma att förverkligas steg för steg i sin helhet med statligamedel, trots att det blir mycket dyrt. När såväl sträckanUlriksdal--som ''norra böjen'' byggts medstatliga medel kan det visa sig orimligt att inte byggaåterstående delar, när de första investeringarna redangjorts.Hela Arlandabane-konceptet har gång på gång visat sigbehöva revideras. Önskade privata investerare har hittillsinte kunnat engageras. Eftersom utredningdärtill ännu inte föreligger, bör frågan om att anslå 850miljoner kronor till ''norra böjen'' anstå till vidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget på 850 miljoner kronorför ''norra böjen''.
mot · GG02T53 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Regeringen redovisar i propositionen trafikpolitikensförutsättningar och utgångspunkter samt lämnar förslag ominriktning och finansiering av framtida investeringar itrafikens infrastruktur.Regeringen säger i propositionen att satsningar påinfrastrukturen i måste få en speciell tyngd för att vii möjligaste mån skall kunna kompensera våra geografiskanackdelar. Detta gäller oavsett det faktum att ijämförelse med kontinenten är glesbefolkat och att vårtlands transportnät i allmänhet inte är lika hårt belastat.Med detta som bakgrund konstaterar vi motionärer attdet trots en vällovlig ambition finns en del brister i denredovisning av stamvägnät som är behövligt för enutveckling av hela vårt land. En sådan vägsträcka är riksväg64 från till Johannisholm. Vi motionärer villframhålla att en hopbindning mellan dessa orter skullestärka stamvägnätet och ge en mera naturlig Europainfartför bl.a. turismen från och tillskogslänens rekreationsområden.Vi motionärer har noterat att regeringen till viss deluppfyller vårt krav vad avser den sydligaste delen av men att man bort fullfölja med att skapa en''fångstarm'' med ett västra ben, nuvarande R 45 och ettöstra ben med ''Nissastigen'' och den nu föreslagnasträckningen. Då först fås en naturlig styrning av den trafiksom kommer från kontinenten till rekreation i norraSverige. Med detta synsätt ökar betydelsen ytterligare avden s.k. inlandsvägen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införliva R 64 i stamvägnätet.
mot · GG02T54 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I regeringens proposition om investeringar i trafikensinfrastruktur m.m. föreslås en långsiktig inriktning förutbyggnad av vägnäten.Vad vi motionärer kan konstatera så finns vällovligainitiativ till att skapa ett nationellt vägnät som för framtidenmestadels täcker de behov som föreligger, men med ennågot längre framförhållning så finns vissa brister iupplägget kring det nationella vägnätet.Vi motionärer konstaterar att den s.k. Askersundsledenoch delar av Bergslagsdiagonalen över ärupptagen i stamvägnätet vilket är bra, vad som däremot ärsvårt att utläsa i propositionen är vilka pengar och åtgärdersom mera exakt prioriteras, visserligen finns uppgifter omatt exempelvis förbifarter ligger långt fram iprioriteringsordningen, men att exakt utpeka specifikaförbifarter är ej möjligt eftersom regeringen hänvisar tillVägverkets planer vilka ej redovisas i propositionen.Vi motionärer vill också framhålla vikten av att enfortsättning av vägsträckningen från --utmot , den s.k. ,denna del bör komma in understamvägnätsbeteckningen. Längs den av oss föreslagnavägställningen finns två av SJ:s största godsterminaler(och ) vilket ger stora möjligheter tillomlastning/samordning mellan väg- ochjärnvägstransporter. En dragning av transportvägarnaväster om bör också ur miljösynpunkt vara attföredra. En fullt utbyggd stamväg enligt ovan skapar godautvecklingsmöjligheter och bra transportsamband mellanNorrlandskusten, Bergslagen, , Väst- ochSydsverige samt . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den s.k. NorraBergslagsdiagonalen tillförs stamvägnätet delen ,och .
mot · GG02T56 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I propositionen säger regeringen att riksdag och regeringpå ett tydligare sätt än tidigare ska ta ställning tillinriktningen av infrastrukturplaneringen. Den avvägningmellan olika legitima mål för samhällets utveckling sommåste göras måste grundas på fakta och avspegla denpolitiska viljan.Propositionen talar också om att inriktningenmiljö/tillgänglighet ger den största förbättringen av såvältillgänglighet som den största minskningen avtågdriftkostnaderna. I fråga om regional balans gerinriktningen miljö/tillgänglighet för godstrafikens del t.o.m.en större transporttidsminskning än inriktningen regionalbalans. Inriktningen miljö/tillgänglighet ger den störstareduktionen av antalet bullerstörda till följd av särskildaskyddsåtgärder och även den största reduktionen avmängden kväveoxider.Regeringen bedömer utifrån detta att Banverketsalternativ miljö/tillgänglighet utgör en rimlig plattform förden inriktning man vill förorda. En förbättring avgodstrafikens förutsättningar ligger väl i linje med detinvesteringsprogram man vill förorda.Vi motionärer tycker att man på något sätt glömt attvärdera nyttan av att investera i förstärkning av godsstråketfrån över . Genom speciella insatser här skulleman kunna avlasta vissa andra trafikstråk och därigenomuppnå större tidsvinster i persontrafiken på andra hållgenom att kunna styra en större del av den tungagodstrafiken över denna bandel på väg mot ochVästsverige. Filosofin om att miljö/tillgänglighet ska utgöraplattform för inriktningen för den framtida godstrafikenöverensstämmer också väl i ett koncept som skulle innebäraatt bandelen --ingår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bandelen --böringå i godsstråket mot .
mot · GG02T57 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Regeringen redovisar i denna propositiontrafikpolitikens förutsättningar och utgångspunkter samtlämnar förslag om inriktning och finansiering av framtidainvesteringar i trafikens infrastruktur.Luftfartens infrastruktur är av stor betydelse för deninternationella och nationella trafikförsörjningen.Regeringen säger vidare att de föreslagnainvesteringarna i väg och järnväg i ökad grad bör påverkaprioriteringen av resurser i flygplatssystemet. Statensintresse bör särskilt riktas mot viktiga flygplatser i sådanadelar av landet där de markbundna transporterna inte kanerbjuda tillfredsställande resealternativ.Vi motionärer delar i stort denna uppfattning, men vi villpå några punkter framhålla att det finns flygplatser utanförNorrland som bör komma i fråga vid bedömning av statligaansvarstaganden för flygplatser. Man borde ha ambitionenatt i sin bedömning ta med de flygplatser som ligger i''skogslänen'' och då främst de flygplatser som har denkaraktär som föreskrivs i propositionen, nämligen attstatens intresse särskilt riktas mot viktiga flygplatser där demarkbundna transporterna inte erbjuder tillfredsställandealternativ, till exempel och flygplatser.Dessutom bör flygplatser som har stor transferbetydelseinom det s.k. primärnätet särskilt beaktas frånresultatutjämningssynpunkt.Dala airport bör särskilt uppmärksammas utifrånflygplatsens unika situation beträffande transferresandetsom utgör av det totala resandet som1992 var 156 000 passagerare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplatser i skogslänen.
mot · GG02T60 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 investeringar i trafikens infrastruktur m.m. tillämpas ett system förresultatutjämning mellan statliga och kommunalaflygplatser. Nuvarande avtal löper ut meden provisorisk förlängning för . Utjämningen skerinom ramen för ekonomiska ansvar. Detförutsätts att hänsyn till resultatutjämning tagits vidriksdagens beslut rörande avkastningskrav påLuftfartsverket. Kommunikationsministern har uttalat attlångsiktigt kan en väg vara att ta med utjämningen vid deårliga överläggningar som sker ifråga om överföring avresurser mellan staten och kommunerna.I prop. 1992/93:176 om investeringar i trafikensinfrastruktur säger emellertid kommunikationsministernbl.a. : ''Enligt min mening bör statens intresse särskiltinriktas mot viktigare flygplatser i sådana delar av landetdär de markbundna transporterna inte kan erbjudatillfredsställande resealternativ snarare än mot utvecklingav principer för ekonomisk utjämning med avseende påskillnader i huvudmannaskap,'' samt ''Jag avser attåterkomma till med vidare överväganden i dennafråga. ''Enligt vår mening måste, utredande,frågan om resultatutjämning få en mer definitiv lösning.Det är oklart i propositionen om kommunikationsministernsyftar på resultatutjämningen eller på ett nytt system förvissa flygplatser.Det system för resultatutjämning som tillämpats sedanlång tid bör, som vi ser det, fortsätta men utformas enklareoch mera rättvist. Det bör bygga på det faktum att deregionala flygplatserna tillför stora intäktergenom att de medverkar till att alstra trafik till --navet i det svenska flygplatssystemet. Ett enkelt systemkunde vara att varje regional flygplats, oavsett huvudman,tillförs en viss summa av den passageraravgift somLuftfartsverket tar ut av samtliga resenärer till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de regionala flygplatsernas del avpassageraravgifterna.
mot · GG02T64 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Samordnad utbyggnad av och Svealandsbananinom och länI stråket mellan och kommerBanverket att --1997 byggaSvealandsbanan. Arbetet med banan är nu inne i ett skededär den slutgiltiga sträckningen fastställs ochsystemhandlingarna påbörjas. Detaljarbetet medsträckningen --Läggesta--Grundbro har lett till attdet ursprungliga sträckningsförslaget har övergetts för ettläge i samma terrängkorridor som E20. Motiven till detta ärfrämst att kunna minimera störningarna från väg ochjärnväg genom samlokalisering i ett stråk.För närvarande pågår utbyggnad till motorväg på iSödermanland, delen Arphus--Härad. har ävenfått i uppdrag att projektera motorvägsutbyggnad företapperna --Arphus, Grundbro--Härad,Läggesta--Grundbro, --Läggesta och --Ryssjön.Här vill vi understryka vikten av att de kommandeetapperna tidsmässigt planeras in så att arbetsstyrkan vidpågående etapp i obruten följd kan fortsätta med övrigasträckningar.På delen --Läggesta, där utbyggnad tillmotorväg kommer att ske genom att en tvåfilig vägbanabyggs norr om nuvarande motortrafikled,kommer att förlägga den nya Svealandsbananomedelbart norr om E 20. och haretablerat ett samarbete genom att gemensamt upphandlakonsult för projektering av såväl arbetsplan för väg somsystemhandling för järnväg.Avsnittet Läggesta--Grundbro är till sin karaktärliknande --Läggesta. Utredning av vägenssträckning pågår och torde vara avslutad under innevarandeår. En samordning av detaljprojektering och byggandeskulle i likhet med föregående avsnitt kunna ge storasamordningsvinster.Uppskattade vinster i projekterings- och byggskedetmed en samordning av investeringarna rör sig om 100--120Mkr enligt för avsnitten mellan ochGrundbro.Vinsterna ligger i samordnade transportvägar,samordnad masshantering m.m. Till detta skall läggas detrafikvinster som erhålles genom de minskade störningarnaför såväl järnvägstrafik som vägtrafik. Här bör särskiltnoteras den höga olycksbelastning som E har, främstdelen norr om . Att ytterligare försvåratrafiksituationen längs genom att först bygga järnvägoch därefter ny väg i omedelbar närhet bör därför undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordnad utbyggnad av E 20och inom och Södermanlandslän.
mot · GG02T66 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Målstandard på 22Den trafikpolitiska propositionen har vad gäller väg E 22föreslagit en målstandard av och motorvägansluten till tätorter.Vägverket har för samma väg föreslagitmotorvägsstandard från till och 13meter i övrigt.Val av vägstandard bör göras utifrån trafikmängd,trafiksammansättning och kontinuitet.När trafiken överstiger ca 10 000 fordon motiveras motorvägsstandardenbart av trafikens storlek.Stora delar av mellan och Malmöhar trafik överstigande eller i närheten av 10 000 fordon per dygn.Samma stora trafikmängd har t.ex. inte rv 40 mellan och eller i tillkomst och pågående utveckling avtransporterna mot länderna runt och då särskiltPolen kommer att innebära en trafiktillväxt i (inkl. ) som är större än i många andra delar avlandet.Under senare tid har det i landet byggts vissa vägdelarmed för låg vägstandard, t.ex. E4:an vid . Låt ossinte göra om dessa misstag när det gäller vårainfrastruktursatsningar på det högtrafikerade vägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en målstandard motsvarandemotorväg bör gälla på 22 på delen --.
mot · GG02T67 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Infrastrukturens utbyggnad är av avgörande betydelseför regional utveckling. I då goda levnadsbetingelser,såsom ren luft, trygg uppväxtmiljö för barnen, högservicenivå och närhet till naturen, värderas högre äntidigare, kan även perifera områden utgöra attraktivalokaliseringsalternativ för näringslivet. För att detta skallvara möjligt krävs dock bra kommunikationer -- förnyföretagande på landsbygden är sannolikt t o m ''bättre''kommunikationer nödvändigt.Gotland är liksom övriga delar av landet drabbat avarbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten uppgår här till 38,jämfört med rikets . Detta är naturligtvis djuptoroande, särskilt som såväl jordbruket som den offentligasektorn står inför stora omställningar. Enkonjunkturuppgång i får sannolikt därför ingenstörre effekt på den gotländska ungdomsarbetslösheten.I regeringens proposition l992/93:l76 om investeringar itrafikens infrastruktur redovisas förslag om sammanlagt 72miljarder för investeringar i stomjärnvägar och riksvägar.Gotland har varken järnväg eller riksvägar men är extremtberoende av goda kommunikationer.Telekommunikationerna är här inte minst viktiga, särskiltmed tanke på informationsteknologins utveckling och desskrav på nätet. Investeringar i telenätet, som ju kan ses somett kommunikationssystem, skulle påtagligt främjanäringslivets effektivitet och utvecklingspotential påGotland. Skall bli infrastrukturens årtiondeockså i detta län krävs således att medel förinfrastrukturuppbyggnad också anvisas till trotsavsaknad av järnvägar och riksvägar.Gotland är i många avseenden särskilt väl lämpat somförsöksområde. Genom en satsning på en total utbyggnadav det digitala nätet skulle hela landet få värdefullerfarenhet och kunskap om vilken betydelsetelekommunikationerna har -- betydelse dels förutvecklingen av näringslivet i stort i delar av landet meddålig tillgänglighet, dels för nyföretagande i glesbygd och pålandsbygd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsteknologinsbetydelse som en del av infrastrukturen.
mot · GG02T72 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Bergslagsdiagonalen utgör en viktig del i ett trafiksystemdär man väger in regionalpolitiska effekter. Delen norr omFalun måste hänföras till de stamvägar där punktinsatserbör göras successivt.Bergslagsdiagonalen måste därför ingå i stamvägnätetoch utgöra en tvärförbindelse i mellan ochmot östsidan. För att kunna kallas en diagonal behövs vägenanslutas mot E4. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till änna vadi motionen anförts om att hela Bergslagsdiagonalen skallingå i stamvägssystemet, för delen --väg E 4 vidNorrlandskusten bör planering genomföras för entotalupprustning, och punktinsatser bör utföras underperioden --2003.
mot · GG02T73 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Husum-spåret -- en viktig del av BottniabananEfter att ha tagit del av regeringens proposition1992/93:176 har vi i denna motion valt att behandla en delav Bottniabanan -- Husumspåret. När det gällerBottniabanan i sin helhet ber vi att få hänvisa till vår motion''Bottniabanan -- Ett viktigt tillväxtprojekt för hela ''1992/93:T517.Norrlands näringsliv har stor betydelse för somhelhet. Stora delar av produktionen går på export ochNorrland står för ett högre nettoexportvärde per invånareän riksgenomsnittet. I t.ex. går av vad som tillverkas på export.Sverige som helhet och norra i synnerhet liggerlångt från marknaden i . För att skaha fortsatt nytta av norra nettoexportvärden, på ca 40 miljarder , är det därför nödvändigt att norraSverige får en effektiv infrastruktur. Särskilt iVästernorrlands län saknas en sådan effektiv infrastruktur.E4 och det övriga vägnätet har stora brister och järnvägenär inte utbyggd efter kusten mellan och sammanbinder således inte de industri- ochbefolkningstäta kustorterna. Som exempel kan nämnas attMoDo:s Husumfabrik, som är en av störstakombinerade pappers- och massafabriker, saknarjärnvägsanslutning.Svensk industris framtida konkurrenskraft kräver attindustrin successivt höjer förädlingsgraden i sin produktion.Detta kräver i sin tur en effektiv järnvägstrafik för bådegods- och persontrafik. Snabba och säkrajärnvägstransporter skulle med andra ord avsevärt förbättrakonkurrensförutsättningarna för industrin. För att denexportintensiva industrin i norra ska kunna hängamed i konkurrensen behövs därför ett moderntjärnvägssystem.I propositionen skriver kommunikationsministern: ''NärOstkustbanan upp till är anpassad tillsnabbtågsstandard är det därför angeläget att utbyggnadenav den s.k. Bottniabanan påbörjas. Denna bansträckninghar av bedömts ge god samhällsekonomisklönsamhet. ''Vi anser att delsträckan --är klartintressant att bygga i ett tidigare skede, eftersom denmedger tillgänglighet till en av största massa- ochpapperskombinat i . Därför bör Husum-spåret, somdelsträckan kallas, projekteras och byggas underplanperioden. Fram till dess att Bottniabanan är utbyggd isin helhet kan Husum-spåret, via delen --, kopplas till Stambanan. Den totalauttransportvolymen för MoDo:s fabrik i är ca700 /år. står för nästan försumbaramängder beroende av att fabriken saknarjärnvägsanknytning.Vår miljö kräver också att det finns reellamöjligheter att välja miljövänliga transportsätt både förgods och personer. För varje ton gods som fraktas påjärnväg i stället för på lastbil, och för varje person som kanvälja järnvägen i stället för bil och flyg, minskar utsläppenav kväve, koloxid, koldioxid och energiförbrukningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektering och utbyggnad avHusumspåret.
mot · GG02T75 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I har de samverkande länen utarbetat ensamordnad transportstrategi som syftar till att få till ståndkonkreta åtgärder för att i det längre perspektivetsäkerställa fungerande gods- och persontransporter. Ett avde angelägna framtidssatsningarna gäller det nationellavägstråket E 20 mellan och Göteborg.Man nödgas nu med oro konstatera attmotorvägssatsningen för väg E 20 är ifrågasatt. E 20 har idet västsvenska perspektivet en viktig roll somtrafikfördelare, dels mellan orterna inom berörda län, delsmellan orterna och storstadsregionerna.I det europeiska framtidsperspektivet står det alldelesklart att snabba och effektiva transporter är av avgörandebetydelse för regionens internationella konkurrenskraft.För närvarande pågår mot den bakgrunden ett intensivtlokaliseringsarbete beträffande E 20 medmotorvägstandard. Alla berörda kommuner är involverade.Detta arbete leds av i region . Alla ärmedvetna om att väg E 20 är den viktigaste tvärförbindelseni landet mellan och för inrikeslandtransporter. Därför är det angeläget att E 20-projektetges målstandarden motorväg på hela sträckan mellanSveriges två största befolkningscentra.Måluppfyllelsen skulle -- enligt , som räknatmed byggstart på delsträckor -- kunna ske isådan takt att motorvägen mellan och -- däruppdelning av trafik till sker -- samt mellanFloda och blir klar --2003.Under därefter följande period sker utbyggnad av motorvägpå återstående sträcka mellan och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av väg E 20 tillmotorvägsstandard.
mot · GG02T76 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Transportsystem för NorrlandNär det gäller att förbättra landförbindelsermed genom har tre olikamöjligheter utkristalliserats: att bygga Bottniabanan, attrusta upp eller att bygga Vedabron.Bottniabanan kan enligt analys byggas medgod samhällsekonomisk lönsamhet. Tidsvinsten förgodstransporter från norra söderut blir cirka tretimmar, en betydande förbättring. Dragningen avBottniabanan är okontroversiell, eftersom den inte berörområden med höga natur- eller kulturvärden.Sandöbron längs nuvarande E 4 måste rustas upp, dåden nuvarande situationen med nedsatt bärighet är ohållbarför den långväga trafiken, som bron är en viktigförbindelseled i en levande kulturbygd.Vedabron byggs som en tänkt ersättare till Sandöbron.Enligt vår uppfattning är projektet tveksamt eftersom detav geologiska skäl är komplicerat att bygga i regionen.Projektet är dessutom rent trafiktekniskt tveksamt,eftersom merparten av trafiken på har start- ochmålpunkter som nås bäst via . Enligt våruppfattning kan därför inte ersätta Sandöbron.För genomfartstrafik blir dessutom restidsvinsterna mycketbegränsade jämfört med om repareras. Därtillkommer en uppenbar konflikt med natur- och kulturvärdeni ett av vackraste kustavsnitt.Regeringen har därför i sin proposition prioriterat ettprojekt som har stora negativa miljöeffekter när denförordar att byggs. Bättre ur både miljö- ochtransportsynvinkel är att repareras och attutbyggnad av Bottniabanan prioriteras framför . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ej skall ingå i detnationella stamvägnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i stället tidigareläggautbyggnaden av Bottniabanan från och norrut.