mot · GG02K604 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundRegeringen gav den s.k.Lokaldemokratikommittén i uppdrag att lämna förslag tillutformning av en försöksverksamhet med kommunaluppdragsverksamhet.Med uppdragsverksamhet menas försäljning av enkommunal tjänst till en köpare utanför kommunensgeografiska område och som inte heller är medlem av densäljande kommunen eller landstinget.Konkurrenskommittén föreslog i sitt betänkande 1991 attkommuner och landsting skulle få bedrivauppdragsverksamhet. Remissvaren var blandade. De flestakommuner och landsting var positiva, medan näringslivetsorganisationer var genomgående negativa.Regeringen valde att inte lägga fram något förslag, vilketbl.a. framkom i propositionen ''Ökad konkurrens ikommunal verksamhet''. Men regeringen gav alltså ändåLokaldemokratikommittén ovannämnda uppdrag om attinkomma med förslag om uppdragsverksamhet.Ett enligt min mening tvetydigt agerande!Redan under hösten 1992 lämnadeLokaldemokratikommittén sitt förslag, där man föreslårförsöksverksamhet med kommunaluppdragsverksamhet.Jag tycker det redan nu finns anledning att avvisaLokaldemokratikommitténs förslag.Kommunsektorn avreglerasKommuner och landsting har hårda krav på sig när detgäller att effektivisera och rationalisera sina verksamheter.De minskade statsbidragen samt den svåra lågkonjunkturenmed minskade skatteunderlag ställer kommunsektorn infören helt ny situation.Avreglering, avmonopolisering, mycket få styranderegler och ökande konkurrens ger dock kommuner ochlandsting helt andra möjligheter än förr att klara av sinaviktiga åtaganden inom bl.a. omsorg och service; att få utmer av skattepengarna.En rad regeringsförslag har också lagts på Riksdagensbord för att underlätta det kommunala förnyelsearbetet.Statsbidragen i en påse och ökande möjligheter att utsättakommunal verksamhet för konkurrens är viktiga inslag iregeringens strategi.EES-avtaletGenom godkännande av ges ocksåkommuner och landsting nya möjligheter att pressa sinakostnader. När börjar gälla öppnas helt andramarknader för svenska kommuner och landsting. Denoffentliga upphandlingen i beräknas uppgå tillca , d.v.s. mer än 12 miljarder krper dag.Enligt uträkningar gjorda av EG skulle prisnivån minskamed om den offentlige uppköparen hadeantagit det lägsta anbudet. är det bara 2 procentav varor och tjänster inom det offentliga som upphandlasutanför det egna landet. Möjligheterna är alltså stora --också för kommuner och landsting!I samband med godkännandet av antogRiksdagen också nya bestämmelser för den offentligaupphandlingen, där det mycket noga anges vilka regler somgäller såväl vad avser form för upphandlingen som dentotala upphandlingssumman, s.k. tröskelvärden.Striktare regler kommer alltså gälla för den offentligaupphandlingen, som ökade möjligheter attminska kommunernas kostnader uppstår. Likaså öppnas enenorm, ny marknad för många svenska företag inom bl.a.områdena telekommunikation, energi, transport ochbyggentreprenad.Obligatorisk konkurrensDärtill har i en omdebatterad PMföreslagit att kommunerna måste utsätta en stordel av sin verksamhet i egen regi för konkurrens. Offentligproduktion skall utsättas för ökad konkurrens för attdärmed minska utgifterna, sägs det i PM:n.Upphandlingskonkurrens skall, enligt förslaget, ske närkostnaden överstiger och det inte är fråganom myndighetsutövning, m.a.o. en obligatoriskkonkurrens.Att mot denna bakgrund nu föreslå att kommuner skullefå bedriva verksamhet utanför sitt eget geografiska områdeoch få konkurrera på marknaden känns för mig främmandeoch ligger inte i linje med regeringens övriga förslag.Mina starkaste invändningar är att kommunerna skullekunna tillskansa sig otillbörliga konkurrensfördelar framförprivata företag. Aldrig så noggrann redovisningsmetodskulle kunna undanröja misstankarna omkonkurrensfördelar.Dessutom skulle den praktiska konsekvensen vara -- omregeringen går på förslag -- attt.ex. i skulle göra gatuarbetena iMalmö, i skulle tillsammans medgatukontoret i göra jobbet i ochgatukontoret i skulle på egen hand repareraasfaltsbeläggningen i Lund.En sådan situation -- hur egendomlig den än verkar --kan bli en konsekvens av fullt utbyggd kommunaluppdragsverksamhet. Problemen är enligt min meninguppenbara. Sambandet mellan kommunens invånare ochden verksamhet som kommunen utför blir mycket otydligt.Vad betalar vi egentligen skatt till? kan flera medborgaremed rätta fråga sig.Kommunala bolag förstärksPå senare år har det därtill skett en ökning av dekommunala bolagen, vilket enligt min mening är olyckligt.Kommuner skall i princip inte syssla med affärsverksamhet.De kommunala företagen kan skada marknaderna ochriskera slå ut privata företag. Kommunala bolag tenderardessutom att skötas sämre än privata. Kommunala företagförsämrar därtill demokratin och minskar medborgarnasinsyn.En utveckling mot uppdragsverksamhetriskerar enligt min mening att ytterligare förstärka dekommunla bolagens ställning, vilket sålunda vore tillnackdel för den fria konkurrensen och demokratin.Att införa uppdragsverksamhet är för mig attgå i fel riktning. Istället för mer av fri konkurrens blir detmindre! Istället för en renodling av de kommunalaverksamheterna inmutas nya områden.Slutligen anser jag att både lokaliseringsprincipen --såväl lagfäst som i praxis -- och självkostnadsprincipenfortsatt måste hävdas. Detta talar också för att kommunaluppdragsverksamhet måste avvisas, även i försöksform. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdragsverksamhet.