mot · GG02Fi92 · 1993-05-07 00:00:00 — Detta har inneburit att det vid utgången av år 1992fanns 6 300 personer på flyktingförläggningarna som väntade påpolisens verkställighet. Situationen medför kraftigt ökadekostnader för flyktingförläggningarna. Vi föreslår därför attInvandrarverket redan under innevarande budgetår ges iuppdrag att vidta åtgärder som medför ett minskat anslagsbehov för /94, vilketinnebär en minskning av förläggningskostnaderna med 1 100 miljoner kronor.Begränsa jordbruksstödet. Riksdag och regeringen harunder återgått till en jordbrukspolitik medökade inslag av reglering och av subvention avlivsmedelsexport. Denna politik innebär en belastning församhällsekonomin och för de offentliga finanserna. Vimenar att en omläggning av politiken är möjlig ochnödvändig. Vi har under vårriksdagen föreslagit en lägrenivå på exportstödet.Vi har presenterat förslag som innebär en besparing påjordbrukets område med ca jämfört med riksdagsmajoriteten. Dettauppnår vi genom att bibehålla det inkomststöd som ingick i1990 års beslut , stå fast vid ett inlösenprispå spannmål på , begränsa ökningen av exportstödetsamt bibehålla prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel och i stället omvandla den till enmiljöavgift.Nej till vårdnadsbidrag. Vi säger bestämt nej tillregeringens planer på att införa ett vårdnadsbidrag. Det ärekonomiskt lättsinne att i nuvarande statsfinansiella lägeinföra ett nytt bidragssystem. Det är principiellt orimligt attinföra ett system som motverkar jämställdheten.Den besparing som det innebär att förhindragenomförandet av ett vårdnadsbidrag kan uppskattas till 3 miljarder kronor.Miljöavgifter. Regeringen har i sin skiss tillbesparingsplan tagit upp ökade miljöavgifter på 8 miljarderkronor. Det finns i förslaget inte någon specificering avvilken typ av åtgärder som avses eller vilka verkningar dessaavgifter kommer att få. Vi vill deklarera att vi är positiva ökad användning av miljöavgifter i arbetet för en bättrebalans mellan ekonomi och negativa miljöeffekter.Miljöavgifterna skall emellertid inte primärt ses som eninkomst för statskassan. En effektiv styrande miljöavgiftkommer successivt att avskaffa sig själv, eftersom den sättspå ett sådant sätt att den stimulerar övergången till andrakemikalier eller andra mindre miljöstörandeproduktionssätt.Under den socialdemokratiska regeringsperiodeninfördes exempelvis avgifter på bekämpningsmedel inomjordbruket och kväveavgifter på störreförbränningsanläggningar. Båda avgifterna har på olika sättåterförts till branschen och har fått mycket godamiljöeffekter utan att drabba enskilda företag särskilt hårt.Att på detta sätt återföra avgifterna till branschen finner vidärför vara en bra modell. Även om avgiften därmed inteprimärt utgör en inkomstkälla för staten, kan man användaavgifterna på ett klokt sätt t.ex. för att öka sysselsättningen.Vi föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts föratt pröva hur sådana avgifter skall kunna användas för attförbättra miljön och öka sysselsättningen.I detta sammanhang bör frågan om en avfallsavgift förosorterat industriavfall prövas.Långsiktiga besparingarMiljarder kronorHalverad arbetslöshet55--60Effektivare insatser mot ekobrott m.m.10--20Ny finansiering av sjukförsäkringen30Försvaret5--6Flyktingpolitiken3--4Jordbruksstödet1--2Vårdnadsbidrag3Miljö- och punktskatter8Breddad bas för mervärdesskatten2Ny fastighetstaxering1Summa:118--136 5.5 Vårt budgetalternativ /94Vårt budgetalternativ /94 är utformat medutgångspunkt från de ovan redovisade kraven.Det finns å ena sidan behov av att nu sätta in mycketkraftfulla stimulanser för att få igång produktion ochinvesteringar och att börja pressa ned arbetslösheten.Det finns å andra sidan behov av att förstärkastatsfinanserna både genom utgiftsnedskärningar ochinkomstförstärkningar. När man vidtar sådana åtgärder ärdet viktigt att minnas att varje utgiftskrona i statens budgetär en inkomstkrona på något annat håll i folkhushållet.Åtgärder som förstärker statens budget minskarmedborgarnas köpkraft och sänker därmed aktiviteten ochsysselsättningen.Från tillväxtsynpunkt vore det naturligt att nu undvikavarje åtgärd som negativt påverkar hushållens köpkraft.Från statsfinansiell synpunkt är det emellertid angeläget attdet finns utrymme för att förändra både utgifter ochinkomster på ett sådant sätt som överensstämmer med denlångsiktiga inriktningen av den ekonomiska politiken.Vi har i vårt budgetalternativ valt att redan nugenomföra en rad förändringar som vi bedömer somlångsiktigt angelägna, trots att de påverkar köpkraften. Vihar i stället dimensionerat de tillfälliga stimulansåtgärdernaså att den samlade effekten skall bli tillräckligt stark för attfå igång produktion och investeringar och uppnå denresurstillväxt som vi eftersträvar.Det betyder att statsfinanserna-- på kort sikt försvagas genom stimulansåtgärderna-- men kraftigt förstärks såväl genom enbättre BNP-tillväxt som genom de permanentainkomstförstärkningar och utgiftsminskningar som vi villgenomföra.Beslut om utgiftsminskningar ochinkomstförstärkningar måste därför utformas utifrånprinciper som står i samklang både med tillväxtpolitiken ochfördelningspolitiken. Besparingar och utgiftsminskningarfår därför inte utformas på ett sådant sätt att de motverkarden övergripande ekonomisk-politiska strategin om ökadekonomisk tillväxt.Denna långsiktiga strategi för att sanera statens budgetinnebär dock inte att kravet på budgetdisciplin i närtidminskar. Regering och riksdag måste vara mycketåterhållsamma både med nya permanenta utgifter /94 enligt vårt förslagBudgetförstärkningarMiljarder kronor-- studiemedel0,2-- minskat stöd till jordbruk1,0-- besparingar i försvaret0,6-- karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen1,2-- minskat anslag till flyktingförläggningar1,1-- adminstrativa utgiftsminskningar2,1-- utebliven komp. förmåner1,2-- nej till vårdnadsbidrag1,5-- diverse skattehöjningar3,0-- höjd inkomstskatt från . 19942,0-- nej till sänkt charterskatt m.m.0,5-- nej till sänkt diesoljeskatt0,3-- nej till nya regler för pensionssparandet0,6-- höjning av avgiften till sjukförsäkringen3,3Budgetförsvagningar-- näringspolitik1,5-- åtgärder mot eko-brott0,1-- högskola, vuxenstudiestöd m.m.0,5-- arbetsmarknadspolitik, nettoutgift3,0-- uppskjuten indragning från bostadssektorn1,5Tillfälliga stimulansåtgärdera)inkomstförsvagningar 38 mdr-- sänkt moms28 mdr-- investeringsstimulans10 mdr*b)budgetförstärkning 14,5--24,5 mdr-- ökade inkomster10--20 mdr-- minskade utgifter via basbeloppet4,5 mdr* Beslut fattas under budgetåret, men utfallet sker under enlängre period.De 12 miljarderna. I budgetpropositionen i januariföreslog regeringen besparingar på 11,9 miljarder. I vårmotion 1992/93:Fi203 förklarade vi socialdemokrater att viär beredda att medverka till utgiftsminskningar påsammanlagt för /94, dvs.besparingar av samma omfattning som regeringenföreslagit. Vi riktade dock stark kritik motsammansättningen av regeringens sparprogram. Ettsparprogram som skall bli hållbart får inte ensidigt läggabördorna på arbetslösa, sjuka och gamla. Vi föreslog därföratt skulle ge regeringen i uppdrag att utarbeta ettsamlat, långsiktigt och hållbart program för besparingar ochförstärkta statsfinanser, som kunde vinna stöd av enmajoritet i . Beslut om ett sådantbesparingsprogram skulle också, enligt vår mening, fattastillsammans med ett program för arbete, utbildning ochtillväxt. Regeringen valde dock att inte ta fasta på vårt kravpå en samlad behandling av besparingar och offensivaåtgärder för ökad sysselsättning. Vi har därför utarbetat ettalternativt förslag. I detta har vi tagit med skattesänkningarsom vi sagt nej till, nya besparingsförslag, besparingsförslagsom regeringen föreslagit som vi kan acceptera. Samt nej tillförslaget om vårdnadsbidraget.Sammanfattande förslag tillbesparingar/budgetförstärkningar för /94I. Utgiftsökningar/skattesänkningar vi sagt nej tillMdrNej till sänkt charterskatt m.m.0,5Nej till sänkt dieseloljeskatt0,3Nej till nya regeler för pensionssparandet0,61,4II. Besparingsförslag i budgetprop. vi kanaccepteraUtebliven kompensation för deprecieringens priseffekt ibasbeloppsanknutna förmåner1,2Karensdagar inom arbetslöshetsförsäkringen1,2Administrativa utgiftsminskningar2,14,5III. Nya s-förslagHöjning av egenavgift i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen3,3Besparingar i försvaret0,6Nej till ökat stöd till jordbruket1,0Minskat anslag till flyktingförläggn.1,16,0Vårt sparförslagSumma:11,9(Regeringens sparförslag 11,9 mdr)IV. Besparingar därutöverNej till vårdnadsbidrag1,5Nej till utdelning av kapital ur AP-fonderna ca15,0 6. Skatt efter bärkraft 6.1 Regeringens skattepolitikDen stora skattereformen 1990--1991 var en mycketviktig strukturreform för den svenska ekonomin.Reformens bärande principer är breda skattebaser, lägreskattekilar och en likformig beskattning av olika inkomster.Det var vi socialdemokrater som tillsammans medFolkpartiet genomförde reformen. var motreformen och utsatte den för mycket hård kritik. Efterregeringsskiftet har regeringen steg för steg genomförtmoderaternas skattepolitik med inriktning på storakapitalskattesänkningar. Däremot har skatterna på arbeteskärpts.Det uttalade syftet med denna politik har varit att sänkaskatterna för att stimulera produktion och investeringar.Dessa skattesänkningar skulle finansieras genomutförsäljning av statliga företag och fastigheter samt mednedskärningar i välfärden.Denna politik har inte resulterat i den ökning av tillväxtoch sysselsättning som regeringen utlovat. I stället befinnersig i ekonomisk depression och med ett gap på mellan faktisk och möjlig produktion, som skapat enarbetslöshet som är på väg mot . Dessutom har denna politik ökat klyftorna isamhället och allvarligt försämrat statsfinanserna.6.2 Inkomstförstärkningar på skatteområdetRegeringen har övergett uppfattningen attskattesänkningar är lösningen på alla ekonomiska problem.I regeringens långsiktiga program för en sanering avstatsfinanserna ingår i stället skatte- och avgiftshöjningar påsammanlagt . Omkring 15 miljarderkronor av dessa inkomstförstärkningar skall förverkligasgenom en breddning av momsen, en höjning av olika punkt-och miljöskatter samt en övergång till s.k. rullandefastighetstaxering. Dessutom räknar regeringen med attförstärkt skattekontroll skall öka skatteinkomsterna med ca4 miljarder kronor.Momsbreddning. Regeringens skiss tillinkomstförstärkningar innehåller inte några preciseradeförslag till hur momsbasen skall breddas. Vi är allmäntpositiva till en sådan åtgärd. Regeringen räknar med att enallmän momsbreddning kan förstärka budgeten med ca . En sådan åtgärd leder inte bara tillsamhällsekonomiska vinster utan förstärker också momsensställning som en viktig inkomstkälla för staten. Dagspressenär ett område som är befriat från moms. Det är mot denbakgrunden viktigt att en momsbreddning inte förstärkerkoncentrationen inom tidningsbranschen.Höjda punkt- och miljöskatter. Genomskattereformen togs ett viktigt steg mot en ökad användningav avgifter och skatter som ett instrument i miljöpolitiken.Några konkreta förslag till ökade miljöskatter redovisasinte i kompletteringspropositionen. Det finns inte hellernågon bedömning av effekterna av att, som regeringenföreslår, öka miljöskatterna med ca 8 miljarder kronor.Vi är positiva till en ökad användning av skatter sommiljöpositiva instrument. Mot denna bakgrund föreslår viatt en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift attpröva hur en skärpt miljöbeskattning både kan användas föratt stärka statsfinanserna och för att förbättra miljön.Rullande fastighetstaxering. Regeringen aviseraren övergång till rullande fastighetstaxering. Hur ett sådantförslag närmare skall utformas redovisar man dock inte. Enrullande fastighetstaxering innebär att en fastighetomtaxeras i stället för som är regel . Med en rullande fastighetstaxering undviks stora ochsprångvisa förändringar i taxeringsvärden ochfastighetsskatt.Detta bidrar därför till att öka stabiliteten påfastighetsmarknaden och till en bättre anpassning mellanrådande priser på marknaden och taxeringsvärden på olikafastigheter. Vi är därför nu liksom tidigare positiva till attbyta till ett system med rullande fastighetstaxering.Skärpt skattekontroll och effektivareskatteindrivning. Vi föreslår att en utredning tillsättssom snabbt kan presentera ett konkret förslag till enavgiftsfinansierad skatterevision. Genom en effektivareskattekontroll och indrivning av olika skatter är det möjligtatt öka skatteinkomsterna med ,kanske med 20--30 miljarder kronor.Vi har föreslagit att satsas i kampenmot ekobrottsligheten varav skall gå tillskatteförvaltningen. Dessa förslag har i avslagitsav den borgerliga riksdagsmajoriteten. Ikompletteringspropositionen anges att regeringen börkunna medge skattemyndigheterna merutgifter för nästabudgetår med för särskildainsatser vad gäller mervärdesskatten. Vi godtar detta menupprepar våra krav från om en resursförstärkningtill skatteförvaltningen med ytterligare 25 miljoner kronor.Skärpta skatteregler. Förutom en effektivskattekontroll är det viktigt att skattemyndigheternautrustas med legala instrument som är tillräckligt effektivaför att bekämpa olika former av skattesmitning. Vi villdärför med skärpa tillbakavisa sådana förslag tillregeländringar som minskar effektiviteten iskattekontrollen utan att förslagen är motiverade av tungarättssäkerhetsskäl. Ett sådant exempel till regeländring ärbeslutet att avskaffa skatteflyktslagen. Vi föreslår på nyttatt denna lag återinförs så snabbt som möjligt.Höjda egenavgifter i sjukförsäkringen. harförsta steget tagits i en reformering av sjukförsäkringen medinriktning på att nuvarande arbetsgivaravgifter successivtersätts med egenavgifter som betalas av löntagarna själva.Den införda egenavgiften tas ut av den pensionsgrundande inkomsten.Det är viktigt att fortsätta denna finansiella uppbyggnadav sjukförsäkringen under resten av 1990-talet. Denfortsatta omläggningen av finansieringen bör bygga på enutformning som innebär att egenavgiften betalas överskattsedeln och med lika stor procentsats oberoende av deförsäkrades hälsorisker. Denna omläggning innebär gradvisen förstärkning av statsfinanserna under resten av 1990-talet med ca . Vi föreslår därför attegenavgiften höjs till av inkomsten. Avgiften bör utformas på ettfördelningspolitiskt godtagbart sätt.Höjning av statsskatten på inkomster överbrytpunkten. Ett långsiktigt och omfattande program föratt sanera statsfinanserna kommer utan tvekan att ställastora krav på folkhushållet och innebära svåra uppoffringarför flertalet hushåll. För att en sådan politik skall lyckas ärdet nödvändigt att den har en bred förankring i samhället.Det är därför utomordentligt viktigt att ettsaneringsprogram för statsfinanserna innehåller åtgärdersom har en tydlig fördelningsprofil i den meningen att deockså belastar grupper med både arbete och godainkomster.En höjning av den statliga inkomstskatten för gruppermed de högsta inkomsterna tillgodoser väl dessa krav pårättvisa och bygger dessutom på principen om skatt efterbärkraft, som är en viktig del i en socialdemokratisktskattepolitik. Vi föreslår att statsskatten höjs till på inkomster över brytpunkten, som motsvarar enbeskattningsbar inkomst på , dvs. en bruttoinkomst på nästan . Åtgärden skall genomföras ochberäknas förstärka statsinkomsterna med ca 4 miljarderkronor på helåret.Statens inkomst från den höjda skatten skall tillförasarbetsmarknadsfonden och bidra till att finansiera åtgärdermot arbetslösheten. Den extra skattebelastningen bör utgåtill dess balans mellan utgifter och inkomster uppnås iarbetsmarknadsfonden.Den föreslagna skattehöjningen har positivafördelningseffekter genom både dess användning och detfaktum att den uteslutande belastar grupper med de högstainkomsterna. Med denna fördelningsprofil bedömer vi attåtgärden inte kommer att få mer negativa effekter påhushållens konsumtionsbenägenhet och efterfrågan iekonomin. Eftersom berörda grupper i regel har en högsparbenägenhet blir nämligen dessa effekter relativtbegränsade.6.3 MomssänkningVi föreslår en allmän momssänkning från som skall gälla till utgången av 1994.Momsen föreslås således utgå på all konsumtion med undantag av livsmedel,persontransporter samt hotell- och restaurangtjänster därskattesatsen blir 16 %.Momssänkningen uppgår till ca 28 miljarderkronor. Tar man emellertid hänsyn till att en momssänkningindirekt minskar vissa basbeloppsanknutna statsutgifter blirbudgetförsvagningen . Medfullt prisgenomslag i konsumentledet bidrar åtgärden till attminska inflationen med (KPI-effekt).Tar man också hänsyn till åtgärdens effekter påproduktion samt statens inkomster och utgifter kommeremellertid budgeteffekten att bli väsentligt lägre än dessabelopp.6.4 Skattesänkningar under våren 1993Regeringen har lagt förslag om sänkningarav vissa skatter eller förändring av skatteregler som leder budgetförsvagning. Det gäller bl.a. förslag om slopandeav charterskatten m.m., sänkt dieseloljeskatt samt ensänkning av avkastningsskatten på pensionssparande ochövergång till individuellt pensionssparande.Vi har i motioner yrkat avslag på dessa ofinansieradeskattesänkningar som sammantaget leder till enbudgetförsvagning med ca . Vi vidhåller vår tidigare uppfattningoch yrkar därför avslag på dessa skattesänkningar.Övriga skatteförslagOförändrade ränteavdrag. I vår januarimotion omskattepolitiken har vi lagt flera förslag som fårbudgetkonsekvenser (se motion 1992/93:Sk354). Somexempel på dessa förslag utgör en omläggning avenergiskatten, justering av skatteskalan för sänkningen avkronans fallande värde, en höjning av kapitalskatten till på kapitalinkomster (inklusive aktievinster),kapitalförsäkringar och värdepappersfonder. Dessa förslagsom utgör både avslag på regeringens skattesänkningar ochegna förslag. De bidrar till en budgetförstärkning med ca för /94.Av dessa förslag finns skäl att närmare utvecklaargumenten för att behålla kapitalskatten till och avräkningen i skatteskalan för att kronan har falliti värde.Krisuppgörelsen om den ekonomiska politiken innebäratt kapitalskatten skall förbli och att denna nivå ävenskall omfatta aktievinster. Vi upprepar vårt tidigare förslagatt kapitalskatten skall förbli även efter 1994 och att denna höjning genomförs påaktievinster redan från nästa år.Det finns starka skäl för att tills vidare behålla enkapitalskatt på . Det bidrar till en skattemässiglikformighet mellan arbets- och kapitalinkomster. Deninnebär att ränteavdragens värde återställs vilket motverkarden kraftiga nedgången på fastighetsmarknaden.Regeringens minskning av ränteavdragen med 5procentenheter ökar villaägarnas kapitalkostnader , som leder till motsvarande prissänkning på fastigheteroch bostadsrätter. En ytterligare värdeminskning innebärockså att banker och bostadsinstitut drabbas av störrekreditförluster då flera hushåll får ökade svårigheter attklara av sina avbetalningar på lånen. Genom att behållanuvarande nivå på ränteavdragen kan detta hot undanröjas.En samtidig höjning av kapitalskatten och ränteavdragen ärstatsfinansiellt neutral. Skärpning av skatten på aktievinsterförstärker dock budgeten med omkring 500 miljonerkronor.Avräkning i skatteskalan för sänkningen av kronansvärde. Regeringen avser att ingen grupp skall fåkompensera sig för den standardsänkning som blir effektenav att kronan har sjunkit i värde. Pensioner och andrabasbeloppsanknutna förmåner skall därför inte räknas uppmed den del av inflationen som beror på att kronan fallit ivärde. Vi delar denna uppfattning.Däremot hävdar regeringen att man inte bör göramotsvarande avräkning vid den årliga uppräkningen avbrytpunkten och grundavdraget. Detta är anmärkningsvärtmot bakgrund av regeringens ambition att ingen grupp skallfå kompensation för sänkningen av kronans värde. Skalldenna princip tillämpas är det för oss socialdemokratersjälvklart att den bör omfatta alla grupper i samhället. Detär därför inte acceptabelt att som regeringen skriva utfribrev till en viss grupp som får sina inkomster skyddade.Vi anser därför att effekten på inflationen av kronansfallande värde också avräknas vid uppräkning avbrytpunkten och vid beräkning av grundavdraget. Dennaåtgärd förstärker budgeten med för1994.6.5 KommunalskattenUnder avsnitt 7 utvecklar vi närmare vår inställning tillregeringens förslag att slopa skattestoppet och koppladenna åtgärd till en motprestation från kommunerna attinte höja skatten. Vi införde visserligen skattestoppet 1991.Denna åtgärd, som var tillfällig, genomfördes emellertidsom ett led i en politik för att bevara vissa avskattereformens resultat. Däremot har vi varit motståndaretill en förlängning av skattestoppet. Ett långvarigtskattestopp innebär ett allvarligt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen.Det finns risk för att de kommuner som har möjligheteratt sänka skatten inte skulle göra detta som en följd av ettlångvarit skattestopp. Dessutom innebär ett skattestopp ikombination med nuvarande statsbidragssystem attnuvarande skillnader och orättvisor mellan olika kommunerkvarstår.Vi vill därför avveckla det kommunala skattestoppet,men vill göra det på ett sätt som minskar behovet avskattehöjningar. Vår omläggning av den ekonomiskapolitiken bidrar till att öka kommunernas skatteinkomsteroch minska kostnaderna för arbetslösheten. Detta leder tillatt behovet av skattehöjningar i kommun och landstingminskar kraftigt.I dag betalar, som ett resultat av skattereformen, av inkomsttagarna enbart kommunalskatt. Det är ettstort värde att skatten på arbete för denna stora majoritetav befolkningen kan ligga kvar på nuvarande nivå, som i dagmotsvarar en genomsnittlig kommunalskatt på drygt 31 %.7. Kommunernas ekonomiKommunerna står inför betydande ekonomiskaproblem, som tvingar fram nedskärningar på område efterområde. ställs kommunerna inför ökade behovinom skola och äldreomsorg.Svårigheterna för kommunerna beror dels på denallmänna tillbakagången i ekonomin, dels på regeringensåtgärder gentemot kommunerna.Förra året beslutade om ett nytt system medgenerella statsbidrag samt en permanent indragning på från kommuner och landsting samt ettförlängt skattestopp. Vi socialdemokrater accepteradeövergången till generella statsbidrag, men avvisaderegeringens förslag till fördelningsnycklar för det nyastatsbidragsystemet. Vi avvisade också förslaget om att drain från den kommunala sektorn och viavvisade det förlängda skattestoppet.7.1 StatsbidragssystemetVi kan nu studera effekterna av regeringens politik motkommunerna. Det statsbidragssystem som riksdagenbeslutade om är på väg att haverera. Bidragssystemetinnehåller betydande element av godtycke. Det är orättvisteftersom rika kommuner kan stå utanför. Systemet harinlåsningseffekter som motverkar förändringar. Slutligen ärbudgetförutsättningarna oklara.Regeringen tvingas nu ändra övergångsreglerna.7.2 Indragningarna från kommunernaNär det gäller indragningen från kommunerna har den''rundgång'' som vi varnade för nu inträffat. Vad som häntär att staten flyttat över en del av det statligabudgetunderskottet till kommunerna, vilket leder tillarbetslöshet i kommunerna. Regeringens bedömning ikompletteringspropositionen innebär att sysselsättningen ikommunerna minskar med 120 000 personer åren 1992--1998. Det innebär attkommunerna i sin tur flyttar tillbaka underskottet till statenvia a-kassan och arbetsmarknadsfonden. Genom dennaomflyttning av underskottet har således ett antal personerblivit arbetslösa vilket gör det svårt att upprätthålla en godservice.7.3 SkattestoppetRegeringen har tvingats ge upp planerna på ettförlänga skattestoppet . Det kommunalaskattestoppet kommer automatiskt att upphöra . Men i praktiken behåller regeringen ettskattestopp genom utformningen av villkoren för att få delav de medel som avsatts för kommunsektorn.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen attkommunsektorn tillförs avde skattemedel som tillkommer när grundavdraget iinkomstskatten sänks vid ingången av 1994.