mot · GG02K222 · 1993-01-26 00:00:00 — Vissa delar av vår konstitution är under diskussion i olikapågående utredningar. Det handlar om personval,valperiodens längd, de grundläggande fri- och rättigheternam fl konstitutionella frågor, men någon konstitutionellhelhetssyn anläggs inte. De förändringar som kan kommatill stånd efter utredningarna blir sannolikt inte sågenomgripande att demokratiska vitalitetåterupprättas.Ny demokrati anser att en renodling av ochregeringens roller är nödvändig, men en utredning medsådant syfte är inte för handen. Vi föreslår därför att ettomfattande och långsiktigt reformarbete inleds med siktepå att låta svenska folket ta ställning till en ny grundlag för2000-talet.Vissa författningsändringar kan dock vidtas utan att helagrundlagen behöver påverkas. Ny demokrati har förslag omförfattningsdomstol och utrikesnämnden.En ny grundlagNy demokrati anser att behöver en ny grundlagsom renodlar och regeringens roller, en grundlagdär en tydlig skillnad görs mellan den kontrollerande ochden styrande makten. uppfattas ofta som ettverk som expedierar regeringens lagförslag efter i förvägfastlagda tidsplaner. ställning som hjärtpunkteni vår demokrati har försvagats.Den politiska verkligheten har ändrats under senare år.Nya partier har kommit till och flera har också fått säte iriksdagen. En liknande utveckling har också skett i andraländer i . Det finns all anledning förmoda attutvecklingen fortsätter i denna riktning och att den politiskakartan blir allt mer fragmenterad. Det är i det perspektiveten ny grundlag skall utformas.I vår nuvarande regeringsform ses uppkomsten av nyagrupper och åsiktsbildningar i som en fara förregeringsmakten och dess stabilitet. Medborgarnas kontrollav sina valda ombud och ombudens kontroll avregeringsmakten har satts i andra hand till förmån förmöjligheten att bilda starka regeringar med pålitligtunderlag i . i ett sådant perspektiv behöverfolkets makt över dess ombud återupprättas på sätt, sominte inkräktar på önskemålet om en handlingskraftig ochbeslutsför regering.Den maktdelning mellan riksdag och regering sombehöver mejslas ut, och som innebär att folket får ökatinflytande över sina ombud och regeringen geshandlingskraft, kan åstadkommas genom att riksdagensledamöter utses genom personval liksom ocksåstatsministern. Med ett allmänt direkt val av statsminister,som blir regeringsbildare, får regeringen ett eget folkligtmandat. Dessa tankar är främmande i svensk tradition, menidéerna, framförda i Medborgarnas Offentliga Utredningar,MOU:1988, en ny grundlag, anser Ny demokrati banarvägen till lösningen av det dilemma som vårtparlamentariska system befinner sig i.Medborgarnas frihet och personliga integritet ärhörnstenar i en demokrati. I har dock det allmännasrätt betonats på bekostnad av den enskildes, vilket ocksåfått sitt uttryck i den rådande grundlagen och i visslagstiftning. En central uppgift för en ny grundlag är attbefästa medborgarskyddet på ett helgjutet sätt, med tydligagränser för den offentliga makten.FörfattningsdomstolDet behövs ökad respekt för grundlagen. Utvecklingenunder senare år erbjuder åtskilliga exempel på händelseroch företeelser, där inställningen till medborgarskyddetvacklat hos beslutsfattarna, både när det gällt beslutensinnehåll och tillkomstsätt. När konstitutionen inteotvetydigt står över dagsaktuella strömningar bland depolitiska aktörerna skapas grogrund för misstro ochosäkerhet, som drabbar både medborgarna ochbeslutsfattarna själva.Vid tvister om grundlagens innebörd och om lagstiftningstår i strid med grundlagen behövs en skiljedomare påkonstitutionell nivå. En författningsdomstol bör därförinrättas, som tolkar lagen till både vägledning och rättelse.Inrättandet av en författningsdomstol markerar ocksåvikten av att vi upprätthåller ett självständigt och friståendedomstolsväsen. Författningsdomstolen bör ges ett särskiltansvar för detta.Ny demokrati anser att förutsättningarna för inrättandetav en författningsdomstol bör utredas.UtrikesnämnenUtrikesnämnden består av talmannen samt nio andraledamöter, som väljer inom sig (10 kap 7 § RF).Närmare bestämmelser om utrikesnämndenssammansättning meddelas i riksdagsordningen.Utformningen av bestämmelserna gör det ytterligt svårtför små partier att få en plats i utrikesnämnden. Dessutommåste ifrågasättas om inte utrikesnämnden kan ha spelat utsin roll i en modern demokrati på väg ut i konstitutionella funktion ochbetydelse bör bli föremål för särskild utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en grundlagsutredning bör tillsättas med sikte på att låtasvenska folket ta ställning till en samlad ny grundlag för2000-talet,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förutsättningarna för att inrätta en författningsdomstolbör utredas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utrikesnämndenskonstitutionella funktion och betydelse bör bli föremål försärskild utredning.