mot · GG02Kr312 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny Demokrati lade 1992 fast sin politik inomkulturområdet i motion 1992/93:Kr272. Däri sades bl a atten av kulturpolitikens viktigaste uppgifter är att stödja detsom har värde och kvalitet, men som inte kan komma tillstånd på marknadens villkor. I motionen sades också attattityden till kulturen behöver förändras i riktning mot detsynsätt som finns på många håll i det nya , därkulturen betraktas som en investering och en tillväxtfaktor,både i livskvalitet och i statskassan. Vi föreslog också imotionen att kultursektorn för /94 skulletillföras ytterligare en miljard och att inom en treårsperiodskulle anslaget till kulturen fördubblas. Vi lyfte också framområden som vi ansåg vara missgynnade samt föreslogprioriteringar. Vi sade också att det är angeläget att i störreutsträckning skapa förutsättningar för ett samspel mellanprivata och statliga initiativ.Med hänsyn till den ekonomiska situation som landet nubefinner sig i avstår vi från att föreslå ökade anslag. Vitycker det är bra att kulturområdet undantagits frånnedskärningar i årets budgetproposition. På vissa punkterhar vi dock en annan uppfattning än regeringen om hurpengarna ska användas. Det gäller främst museernasverksamhet och kulturturismen.Ny Demokrati anser också att det är dags för regeringenatt ta fasta på de förslag som förts fram i olikariksdagsmotioner om inrättande av kulturfonder,avdragsrätt vid inkomsttaxering för sponsoring och direktabidrag m m. Uppmuntran till privata initiativ skullemedföra större engagemang från enskilda och företag ochkulturintresset skulle öka. Det kanske t o m skulle minska behovet av statliga insatser.Sammanfattande förslag till åtgärder och finansieringNy Demokrati vill slopa bidraget på 1.150.000 kr tillÖstersjöns författar- och översättarcentrum (anslagB2.4.7), minska bidrag, anslag B2.4.1, tillinternationellt kulturutbyte med , minska anslagetB2.2.4 till Folkets hus-föreningarnas riksorganisation förkulturverksamhet med , minska anslaget B.2.2.3 tillFolkparkerna i för kulturverksamhet med , minska anslag B2.2.1 för Centralaamatörorganisationer med samt minskaKulturrådets medel för utvecklingsverksamhet, anslagB2.1, med 7 milj kr.Ny Demokrati föreslår att anslås tillcentralmuseerna för vård och bearbetning av samlingar, 2milj kr till för dokumentation av 1900-talets liv och arbete, till förutveckling av museernas barn- och ungdomsverksamhet,Statens konstmuseers skulder avskrivs med ytterligare 2milj kr, skulder avskrivs med 1,4 milj krsamt anslås till projektet i för utvecklingav kulturturismen i . Flera färdigprojekteradebyggobjekt finns att tillgå inom länsmuseerna om beslutfattas om tidigareläggningsmedel. Vi föreslår att 20 milj krpå detta sätt kan förstärka anslaget för stöd till icke-statligakulturlokaler.Satsa på kulturens basverksamheterI ett läge när resurserna tryter är Ny Demokratisprincipiella ståndpunkt den att kulturens basresurser iförsta hand ska skyddas och att experimentverksamhet ochengångsföreteelser får vänta till bättre tider. Mot dennabakgrund vill vi göra vissa omdisponeringar ikulturbudgetens B-anslag.CentralmuseernaTill kulturens basresurser räknas bland annat museerna.Särskilt centralmuseerna har blivit styvmoderligtbehandlade i propositionen. Kulturministern konstateraratt den publika verksamheten har utvecklats gynnsamtsamtidigt som föremålsvård, föremålshantering och andrabasfunktioner har blivit eftersatta. Detta skulle enligtpropositionen vara ett resultat av bristandehelhetsperspektiv hos centralmuseerna. Enligt NyDemokratis uppfattning förhåller det sig istället så att enökad publik verksamhet har avkrävts museerna utan atttillräckliga resurser anslagits för den arbetsintensivaföremålsvården och konserveringen. Att vårda ochbearbeta föremålssamlingar är som kulturministernpåpekar själva basen för museiverksamheten. NyDemokrati delar den uppfattningen, men drar, i motsats tillkulturministern, den slutsatsen att medel för samlingarnasvård och bearbetning skall tillföras centralmuseerna.Medel bör tillföras centralmuseerna för vård ochkonservering av samlingarna. Särskilt eftersatta är Nordiskamuseet, och museet har många vakanta tjänster och störresamlingar än andra museer. som är underuppbyggnad har en handläggare per världsdel! StatensHistoriska museer har vakanta tjänster, krympta anslag ochen aldrig sinande ström av föremål från arkeologiskautgrävningar att ta om hand.Dessutom vill Ny Demokrati framhålla vikten av attverksamheten med insamling och dokumentation hållsuppe, framför allt vid och de andramuseerna som har till uppgift att spegla det modernasamhällets utveckling. I annat fall kommer museerna iframtiden inte att kunna visa utställningar om vår tid,eftersom det snart är för sent att ta igen de brister som råderbeträffande insamlingen av 1900-talets liv och arbete. NyDemokrati föreslår att medel tillförs ,vilket som ansvarsmuseum använder och fördelar dessamedel mellan sig och andra museer i dokumentation av1900-talets liv och arbete. För att pengarna ska användasutifrån ett helhetsperspektiv ska och intekulturrådet fördela medlen.Det är att gör en analysav de arbetsinsatser som krävs för att förhindra skador påcentralmuseernas samlingar samt hålla dokumentationen itakt med tiden och ställa dessa i relation tillmedelstilldelningen. Det handlar om att bevara väsentligadelar av vårt kulturarv, som medborgarna -- staten -- har ettansvar för.Den ökade kriminaliteten i samhället har också medförtatt museerna har varit tvungna att använda en god del avsina resurser till bevakning. Statens konstmuseer ochNordiska museet har krav på sig att under en flerårsperiodtill staten betala tillbaka överskridanden på 16 milj krrespektive för bevakningsändamål.Avbetalningen skall under 93/94 ske med 4 milj krrespektive för Statens konstmuseer och Nordiskamuseet. Av någon okänd anledning har Statenskonstmuseer men inte fått rabatt pååterbetalningen. Ny Demokrati anser att de båda museernabör behandlas lika och att museernas skulder skallefterskänkas, vilket för budgetåret 93/94 innebär att 2 miljkr respektive tillförs Statens konstmuseer ochNordiska museet.Kulturministern har undantagit centralmuseerna fråndet generella besparingskravet på mot bakgrund av att sådana nedskärningar skullestänga delar av centralmuseerna eller lägga viktigaverksamheter i malpåse. När kulturministern sedan i sinaöverväganden rörande de centrala museernas mål ochinriktning säger att ''de skall påskynda genomförandet avplanerade åtgärdsprogram för samlingarnas uppordnandeoch bearbetning'' samt ''skapa förutsättningar för ettstadigvarande och fördjupat publikintresse genompedagogiskt och attraktivt utformade basutställningar samtriktade programinsatser mot skilda målgrupper'', visasbristande insikter i museernas villkor och möjligheter.Ny Demokrati föreslår att tillförs centralmuseerna för vård och konserveringav samlingarna samt för dokumentation.LänsmuseernaLänsmuseerna får oförändrat antal grundbelopp.Kulturministern säger i propositionen att ''avsikten med detgrundbeloppsbaserade statsbidraget till de regionalamuseerna är att ett ökat antal tjänster skall inrättas vidmuseerna''. Ny Demokrati anser att varje länsmuseum ärunikt med en egen profil. Ett område kan vara eftersatt påett museum men inte på ett annat. Vi anser att museernasstyrelser är de som är bäst skickade att bedöma varresurserna har högst verkningsgrad.Vår syn stämmer härvidlag överens med de principer förbidragets användning som från början har gällt, d v s attmottagarna själva ska ha frihet att bestämma överanvändningen av de statliga medlen. Ny Demokrati anseratt det är viktigt att fastslår denna frihet förmottagarna att disponera bidraget, förutsatt att nyagrundbelopp går till verksamhetsökningar och inte användsför att täcka underskott som uppstått genom bristandeinsatser från de lokala huvudmännens sida.Anslaget B4, stöd till icke-statliga kulturlokaler, reglerasi förordning 1990:573. Däri sägs att bidraget i första handska gå till länsmuseer. Avsikten med bidragets införande vartill stor del att de flera årtionden gamla länsmuseerna skullekunna byggas ut och anpassas till modern musei- ochutställningsverksamhet. Flera utbyggnader har sedan desskommit till stånd, men ännu återstår mycket innan måletnås med ett nät av fungerande länsmuseiinstitutioner överhela landet, som en bas för det regionala kulturlivet. En radmuseer befinner sig i ett känsligt läge, medtillbyggnadsförslag vilkas genomförande beror på statensmöjligheter att medverka med en del av finansieringen. NyDemokrati anser därför att man i sysselsättningsskapandesyfte som tidigareläggningsmedel bör förstärka årets anslagmed . Flera projekt ligger klara för igångsättning.Kulturministern säger att ''det är angeläget att noga följavad länsmuseerna gör för att återta och utveckla sin roll sompedagogisk resurs för skolan''.Kultursatsningar för barn och ungdomI propositionen betonas nödvändigheten av att satsa påbarn och ungdom. Det betonas att kultur för barn ochungdom är av mycket stor betydelse för deras utveckling tillsjälvständigt tänkande vuxna. Detta är en uppfattning somNy Demokrati till fullo delar. har dock ingenplan för hur pengarna ska användas (12januari 1993).Kostnadsnedskärningar i kommunerna har i storomfattning drabbat kulturutbudet för barn och ungdom,både inom och utanför skolan. Ny Demokrati anser att destatliga satsningar som sker under budgetåret 93/94 skall skeinom befintliga verksamheter och vara långsiktiga till sinkaraktär. En sådan satsning skulle kunna ske på museernasom har kravet på sig att vara en pedagogisk resurs förskolan. Delar av de som kulturrådettilldelats ytterligare för utvecklingsverksamhet, men somdet inte har någon plan för, bör användas på detta sätt.Kultursatsningar på barn och ungdom sker genom flerastatliga kanaler, ibland med likartat syfte. UnderCivildepartementets anslag F4 anvisas t ex 18 miljoner till utvecklingsarbete av barn- ochungdomsverksamhet inom den ideella sektorn. NyDemokrati ifrågasätter om inte utvecklingsarbete,verksamheter och penningresurser för barn och ungdomsom ställs till förfogande av olika departement, inklusiveutbildningsdepartementet, bättre kunde samordnas ochföreslår en snabbutredning.Ny Demokrati föreslår att 2 miljoner av Kulturrådetsmedel för utvecklingsverksamhet tillförs ,att användas för upprättande av en centralutvecklingsresurs för museernas barn- ochungdomsverksamhet, enligt museets tidigare framfördaförslag. Detta arbete bör ske i samråd med länsmuseernassamarbetsråd i avsikt att underlätta för länsmuseerna att''återta och utveckla sin roll som pedagogisk resurs förskolan'' (citat av kulturministern).Kultur och turismTurismen är en underutvecklad näring i ochSverige som turistland har varit dåligt marknadsförtutomlands. Den nyinrättade Styrelsen för Sverigeprofilen,som har till uppgift att arbeta med utlandsfrämjande turismär ett stort steg på vägen. Det återstår dock mycket att görainom Sverige.Turistandet i vårt land sker företrädelsevis ikulturhistoriskt intressanta miljöer. Sådana har vi gott om iSverige, men många platser värda att besöka är okända ochmånga platser, framförallt de industrihistoriska miljöerna,behöver rustas upp. Gemensamt är dock att mycket litetgjorts för att möta turismens olika önskemål ifråga omtillgänglighet, levandegörande och marknadsföring. Medeloch intresse finns dock på olika håll. I propositionen anslåsmedel för upprustning av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse och för vård av kulturlandskap ochfornlämningar. Via kommerbidrag för vård av odlingslandskapet.Näringsdepartementet ger pengar till Styrelsen förSverigeprofilen.Med anledning av att olika aktörer verkar var och en försig borde eller Näringsdepartementetta initiativ till att få igång ett verkningsfullt samarbetemellan turistnäringen och kulturmiljövården. En utbyggdkulturturism skulle ge många nya arbetstillfällen och tillväxtinom känsliga regioner. Många nya småföretag skulle sedagens ljus.Utvecklingen försvåras emellertid av ovanan attsamverka mellan olika intressen, mellan turistnäringen ochandra kommersiella företag, naturvård, museer ochkulturminnesvård samt lokala intressegrupper. Betydanderesurser förspills på många och alltför små projekt.Som regel tar man nära nog identiskt lika initiativ på olikaorter, och försöker genomföra samma utvecklingsarbete föratt skapa för många och alltför ofärdiga produkter. Alltförliten uppmärksamhet ägnas också åt att insatserna ska ledatill intäkter för de berörda turistområdena.Ny Demokrati har därför med intresse tagit del avsträvandena i att skapa ett kompetenscentrummed kunskapsuppbyggnad som kan komma utvecklingen ihela landet till godo, genom att man i fortsättningen skakunna utgå från en bred kunskap om vad som gjorts ochgörs i och andra länder, och en fortlöpandemetodutveckling. Detta möjliggörs genom en samverkanmellan högskolan, , och berördaturistorganisationer.Ny Demokrati anser att ett billigt sätt att stärkaSverigeturismen är att stödja detta initiativ och föreslår att1 milj anslås till detta projekt.Kulturrådets rollKulturministern aviserar att roll skagranskas i samband med den parlamentariska översynen avkulturpolitiken. Det tycker Ny Demokrati är bra, eftersomKulturrådet ges utrymme att föra en egen kulturpolitikinom kulturpolitiken, något som Ny Demokrati inte kanacceptera. Vi anser att den aviserade utredningen avKulturrådets roll skall leda till att avvecklas ominte särskilda skäl talar däremot.Många kultursatsningar som har gjort underåren har varit enstegsraketer utan följdeffekter. Av denanledningen vill Ny Demokrati specialdestinera 7 miljonerav utvecklingsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i det ekonomiska läge sområder inga nysatsningar bör ske inom kulturområdet påbekostnad av kulturens basverksamheter,2. att till och Statenshistoriska museum för vård, konservering och bearbetningav samlingarna ökar anslagen till Centrala museer:Myndigheter med (elfte ,3. att till för vård,konservering och bearbetning av samlingarna ökar anslagentill Centrala museer: Stiftelser med ,4. att till för dokumentationav 1900-talets liv och arbete ökar anslagen till Centralamuseer: Stiftelser med ,5. att till för utveckling avmuseernas barn- och ungdomsverksamhet ökar anslagen tillCentrala museer: Stiftelser med ,6. att som sin mening ger regeringen() till känna vad i motionen anförts omatt en analys av erforderliga arbetsinsatser vidcentralmuseerna för vård, konservering och bearbetning avsamlingar samt dokumentation av 1900-talets liv och arbetebör göras, vilken sedan utgör underlag förmedelstilldelningen,7. att till Statens konstmuseer efterskänkerskulden till staten som för /94 är ,8. att till efterskänkerskulden till staten, som för /94 är ,9. att fastslår länsmuseernas frihet att självabestämma grundbeloppens användning med det undantagsom anges i motionen,10. att till stöd till icke statliga kulturlokaleranslår ytterligare (elfte huvudtiteln ) i tidigareläggningsmedel,111. att till , för upprättande aven central utvecklingsresurs för museernas barn- ochungdomsverksamhet, ökar anslaget Centralmyndigheter:Stiftelser med (elfte ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en snabbutredning börtillsättas med uppgift att utröna huruvida den barn- ochungdomsverksamhet som olika departement anslår pengartill kan samordnas,13. att till skapande av ett kompetenscentrumför kunskapsuppbyggnad i i syfte att ökakulturturismen i anslår ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågan om kulturfonder,avdragsrätt vid inkomsttaxering för sponsring och direktabidrag till kulturen bör utredas,215. att till Statens kulturråds disposition förutvecklingsverksamhet minskar anslaget med (elfte huvudtiteln att till författar- ochöversättarcentrum slopar anslaget om (elfte huvudtiteln att till bidrag tillinternationellt kulturutbyte minskar anslaget med (elfte huvudtiteln att till Folkets hus-föreningarnasriksorganisation för kulturverksamhet minskar anslagetmed (elfte huvudtiteln att till Folkparkerna i förkulturverksamhet minskar anslaget med (elfte huvudtiteln att till Centrala amatörorganisationerminskar anslaget med (elfte huvudtiteln .