ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub489 · 1993-01-26 00:00:00 — I anledning av prop. 1992/93:50 (krisuppgörelse II)tilldelades följande anslag till utbildning:Komvux5 933 000 kronorGymnasieskolor2 780 000 kronorFolkhögskolor4 398 000 kronorVärmlands län kommer att förbruka avtilldelade till folkhögskolorna. Det harvisat sig svårt att rekrytera vuxna av ekonomiska skäl.När det gäller gymnasieplatser har ytterst fåelever med 2-årig yrkesinriktad utbildning eftersom''fullskaleförsök'' med 3-årig utbildning har genomförts ilänet. Gymnasieskolorna har därför svårt att få ihop helakurser. Inga gymnasiekurser beräknas därför starta i länet.Av medlen till KOMVUX -- -- beräknas2 komma till användning. KOMVUX har ilänet en mycket liten del yrkesinriktad utbildning.Totalt startas 23 kurser med 345 deltagare till en kostnadav av tilldelade . Dettainnebär att endast 35--av medlen kan utnyttjasför sitt ändamål. Förhållandet uppges vara ungefärdetsamma i hela landet.Det är enligt vår mening nödvändigt att en utvärderinggörs av resultatet av de beviljade utbildningsmedlen tillKOMVUX, folkhögskolor och gymnasieskolor.Samtidigt som ovanstående utbildningsmedel intekunnat utnyttjas fullt ut går många människor arbetslösa ivårt län och i hela landet.Vi anser därför att de icke ianspråktagna medlen enligtovan bör kunna omfördelas, förslagsvis till s.k. för långtidsarbetslösa eller till annan verksamhetsom länsarbetsnämnderna finner mest angelägna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utvärdering bör göras avutbildningsmedlen till KOMVUX, folkhögskolor ochgymnasieskolor,2. att beslutar att icke ianspråktagna medel böromfördelas på sätt som länsarbetsnämnderna finner mestangeläget.
mot · GG02Ub491 · 1993-01-26 00:00:00 — I boken ''En skånsk historia'' av ,i vilken ett antal av våra ledande historiker medverkar, ställsfrågan: ''Var blev den skånska historien av? '...Här tvingas värnlösa skånska barn ödsla dyrbaraläxläsningstimmar på ovidkommande utlänningar som OlofSkötkonung, och , när det skånskaarvet ropar efter kunskap om , denstore och den gode''.Texten innehåller naturligtvis ett antal avsiktligaöverdrifter. Även ur ett skånskt perspektiv finns det enhistoria som är gemensamt svensk. Men poängen är, atthistorieundervisningen i i större utsträckningborde utgå från det lokala perspektivet, allt enligt principen''gräv där du står''. Varje del av vårt land har ett historisktoch kulturellt arv att förvalta och föra vidare. Detta skerinte i tillräcklig utsträckning idag.I ämnet geografi får eleverna inledningsvis lära sig vadstäderna i landskapet heter, vilka som är de viktigasteåarna, sjöarna och och vilka öar som finns runtkusterna. I högre årskurser blir ringarna allt vidare.Eleverna får läsa om de kringliggande landskapen, omlandets huvudstad, i dess helhet, geografi,de olika världsdelarna. Detta är, som jag ser det, ett rimligt,riktigt och systematiskt sätt att läsa geografi. Det ärförmodligen också ett bra sätt att stimulera unga människortill fortsatta studier i ämnet.Så borde också historieundervisningen inledas, men såsker inte. I studerar man i stor utsträckning enfrämmande makts -- enockupationsmakts -- historia. Det är förmodligen inte detbästa sättet att skapa intresse för historieämnet. Om manistället, på , läste historia på samma sätt somgeografi, så skulle förmodligen intresset också bli större.Självklart finns det många olika varianter på hurhistorieämnet lärs ut i våra grundskolor. För de allra flestalärare är det förmodligen naturligt, att på något sätt berättaom den egna hembygdens bakgrund. Men om detta skeddemer systematiskt, om det var landskapets, eller den egnabyns, historia som till att börja med var viktigast, så skulleämnet med säkerhet väcka ett större intresse. Om barnen iFalsterbo fick inleda historiestudierna med att på ruinernaav borgen Falsterbohus höra berättelserna om den ungekung öde, så finns nog chansen till ett störrebestående historieintresse.Ytterst är det, som jag ser det, utomordentligt viktigt atträdda historieämnet. Det kan bara ske genom att vi redanfrån början ger våra barn den riktiga stimulansen ochintresset för det egna landskapets, hembygdens,förfädernas historia. Ingen kan leva utan sina rötter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om historieämnet i .
mot · GG02Ub492 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt läroplanskommitténs betänkande SOU 1992:94''Skola för bildning'' föreslås en nedskärning avämnet Idrott och hälsa i nya gymnasieskolan och av Lek,idrott och hälsa i grundskolan.Om detta förslag genomförs kommer Sverigetillsammans med på sista plats i vad gäller tidför idrottsundervisning. Bara den informationen säger ossatt vi går i fel riktning i detta sammanhang. Kommittén harenligt vår uppfattning bristfälligt analyseratkonsekvenserna av en nedskärning av tid i detta ämne.Färska undersökningar visar att gruppen inaktivamänniskor ökar och särskilt påtagligt är detta bland deyngre i vårt samhälle.En stor del av barns lektid är stillasittande med dataspel.Tyvärr får det negativa konsekvenser senare i livet. Ett brasätt att förebygga förslitningsskador i arbete är att ge varjemänniska en chans att träna sin kropp och få grundläggandekunskaper i lyftteknik. Allt detta ingår i det modernaidrottsämnet i skolan som är inriktat på elevernas hälsa.Det finns därför många goda argument för att inte skäraner tid för idrottsämnet i skolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ingen nedskärning får ske avidrottsämnet i skolan.
mot · GG02Ub493 · 1993-01-26 00:00:00 — Gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen Tillträde till viss utbildningEnligt nu gällande regelsystem för gymnasieskolan ochden kommunala vuxenutbildningen har flera kommuneravslagit ansökningar till landstingens vuxenutbildningarmed hänsyn till att den sökande har genomgått engymnasieutbildning.Regeln missgynnar särskilt kvinnor, som har gått entvåårig gymnasielinje (t.ex. konsumtions- eller socialalinjen), och som därefter inte skaffat sig någonyrkesutbildning. Med en snäv tolkning av regelverket förgymnasieskolan har de små möjligheter att få en utbildning,som ger kunskaper för arbete inom t.ex. vård- ochomsorgsverksamheterna.Det nya regelverket drabbar också studerande, som haren tvåårig gymnasieutbildning, och därefter genomgått enspecialkurs i gymnasieskolan, t.ex.undersköterskeutbildning. När en utbildning somambulansförarutbildning kräver undersköterskeutbildningsom grund, nekas de ambulansförarutbildning medhänvisning till att kommunen tidigare bekostatundersköterskeutbildningen för dem. Också inomlantbruksområdet finns motsvarande exempel påutbildningar, som kräver viss grundutbildning, därefterpraktik och sedan ytterligare en kurs inom gymnasieskolan.Regelverket för gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen måste göras tydligt, och får inte bli etthinder för ungdomar att skaffa sig en ordentlig utbildningpå gymnasial nivå.Landstingens ansvar för gymnasieutbildningenI län har samtliga kommuner i den södralänsdelen hemställt hos om en utredning omdess möjligheter att svara för all gymnasieutbildning ilänsdelen.Som skäl anförs bl.a. att ett övergripande ansvarigtutbildningsorgan troligen kan erbjuda ett mer varieratutbildningsutbud än en enskild, ansvarig kommun. Enöverblick över länet skulle sannolikt också skapaförutsättningar för att förlägga filialskolor/klasser till andradelar av länet än den av de mindre kommunerna som avtradition varit länsdelens gymnasieort.I departementspromemorian ''Valfrihet i skolan'' öppnasnya möjligheter för privata utbildningsanordnare attanordna gymnasieutbildning. Landstingens möjligheter attanordna gymnasieutbildning begränsas till programmennaturbruk och omvårdnad. Därigenom förhindraskommunerna att välja det, som kan vara en ändamålsenligorganisation. Vi menar att kommunerna måste gesmöjlighet att låta landstingen ansvara för ett bredarespektrum av utbildningsprogram om landsting och berördakommuner är överens därom. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna för tillträde tillgymnasial vuxenutbildning och specialkurser bör ses överoch göras tydliga,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att landsting kan vara huvudmanför andra program än naturbruk och omvårdnad närkommuner och landsting är ense därom.
mot · GG02Ub495 · 1993-01-26 00:00:00 — I direktiven till den nya läroplanen för ,ingick att belysa konsekvenserna av att inte ge vissa ämnengaranterad undervisningstid. Hemkunskap var ett av dessaämnen. Debatten blev omfattande och närLäroplanskommitténs betänkande kom fanns ämnethemkunskap med, men det var en kraftig nedskärning iantalet timmar.En stor del av timmarna i skall gå tillskolans profilering och till elevens fria val. Detta minskartimmarna i de praktiskt-estetiska ämnena. Om man skakunna undervisa på ett bra sätt och kunna få ut budskap ochpraktisk träning måste ämnet få en större garanteradundervisningstid.I takt med ökat behov av kunskaper och färdigheter förden enskilda människan att klara sig i den allt kärvareekonomiska situation som hushållen försätts i, behövsämnet hemkunskap. Ämnets perspektiv, resurshushållningoch hälsa ger kunskaper om sambandet mellan livsstil, mat,hälsa och miljö, som har betydelse för folkhälsan ochfolkhushållet.1531 elever har deltagit i den nationella utvärderingen avhemkunskapsämnet. Man kan, i det material som ärbearbetat, konstatera att eleverna har goda förutsättningarför att tillämpa sina kunskaper inom kost- ochnäringsområdet. Eleverna anser vidare, att de ihemkunskapen bl.a. lärt sig planera och utföra praktisktarbete, att samarbeta, att känna glädje över något de självaskapat och att arbeta självständigt. Inte avde 1531 anser att de varit delaktiga i att planera innehållet ihemkunskapsundervisningen.Om det ska vara möjligt att uppnå samma goda resultati hemkunskapsundervisningen måste den garanterade tidenbli större än i förslag. Timplanenmåste omfördelas, och timmar tas från skolans profileringoch elevernas fria val. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemkunskapen i .
mot · GG02Ub497 · 1993-01-26 00:00:00 — Valet av skolform för utvecklingsstörda barn Rätten att välja skola har betonats både i skollagen ochi den politiska debatten. Även om det för många barn ochföräldrar inte finns något realistiskt alternativ inomgeografiskt räckhåll, är det ändå en viktig markering avvalfrihet.Det finns dock en grupp som inte omfattas av vare siglagens rätt eller de borgerliga partiernas deklaration.Föräldrar till utvecklingsstörda barn vägras rätten attvälja skolform. avstod från möjligheten attändra lagen när särskolan behandlades våren 1992.Fortfarande gäller den gamla lagen som ger kommunen rättatt besluta om ett utvecklingsstört barn skall gå i särskolaeller integreras i . Beslutet skall föregås avsamråd.I de flesta fall kommer man överens om vad som är braför barnet. Man lyckas skapa en trygg och harmoniskskolsituation för honom/henne. Men det förekommerdessvärre också ett fåtal fall där man inte kan kommaöverens, och där kommunen ensidigt beslutar om placeringmot föräldrarnas vilja. Det bildar sällan en god grund förbarnets skolgång, hur starka skäl än kommunen har för sittbeslut.Vi anser att alla föräldrar, även de utvecklingsstördabarnens föräldrar, skall ha rätt att påverka sina barnsskolgång. Vi betraktar val av skolform som en minst likaviktig rätt som val av skola. Kravet understryks av attalltmer begränsade kommunala resurser till skolan hotar attminska kommunens vilja att integrera utvecklingsstördabarn i på rimliga villkor.Därför bör lagen ändras så att föräldrarna ges ettavgörande inflytande över valet av skolform. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i skollagen i syfte att geföräldrar till utvecklingsstörda barn ett avgörandeinflytande över valet av skolform för barnet.
mot · GG02Ub501 · 1993-01-26 00:00:00 — Dansen är en av de äldsta formerna för kommunikationmellan människor. Litteratur, bild och musik finns välrepresenterade i samhället, men dansen -- en av de mestursprungliga och mest direkta konstarterna -- har knappastalls förekommit.Inför /86 initierade den socialdemokratiskaregeringen ett projekt kring kultur i skolan. Syftet medkultur i skolan-satsningen var att uppmuntra skolorna attexperimentera med nya former för kulturverksamhet. Påhögstadiet fick kulturämnena större betydelse genommöjligheterna till dubbla tillval. I gymnasieskolan -- där depraktiskt-estetiska ämnena tidigare hade begränsad plats --kan efter gymnasiereformens genomförande eleverna väljatreåriga estetiska program, en tvåårig estetisk linje eller entvåårig musiklinje.För dansen har det inneburit att många dansprojektkommit igång. 1986 fanns dans i skolan under ledning avdanspedagog i 10 kommuner. har genom statligastödinsatser dansen introducerats som ett reguljärt inslag iskolundervisningen i ett fyrtiotal kommuner. Många avprojekten har bedrivits i kommuner där dansen haften svag ställning och i skolor där dans inte tidigareförekommit.Intresset för dans växer påtagligt och fungerandemetoder för dansundervisning i skolorna håller på attutvecklas. Några kommuner tar nu in dansen i det nyagymnasiets estetiska program. Ytterligare kommuner börstimuleras så att dansen blir tillgänglig i fler gymnasieskolor.Att ge kulturämnena en stark ställning i skolan berikaroch stödjer det teoretiska arbetet. Det är minst sagtförvånande att den moderatledda utbildningspolitiken går imotsatt riktning. De direktiv regeringen givitläroplansutredningen har lett till ett förslag om kraftignerdragning av timantalet för estetiska ämnen. Detta äroacceptabelt.Ett stort antal barn och ungdomar har aldrig fåttmöjlighet att möta t.ex. dans som konstform. Fortfarandeär medvetenheten om dans låg på många plan i samhället.För att stärka dansens ställning och öka möjligheterna förfler att komma i kontakt med dans som konstform bördansen komma in i lärarutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dansen bör inarbetas igrundskolans schema och beredas plats bland de estetiskaprogrammen i gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kunskap om danskonst börupptas som ett ämne i lärarutbildningen.
mot · GG02Ub507 · 1993-01-26 00:00:00 — Kost och hälsa i gymnasieskolan betänkande SOU 1992:94 har varitute på en bred remiss och väntas en propositionmed förslag om läroplanens utformning bl a förgymnasieskolan. Baskunskaperna för livet tillhör skolansmest grundläggande uppgifter, säger föredragande statsrådi budgetpropositionen. Det är lätt att instämma i dennagrundsyn. Till dessa baskunskaper bör enligt vår meningäven ämnesområdet kost--hälsa höra.När eleverna uppnår gymnasieåldern börjar sambandetmellan kost, hälsa och den personliga ekonomin göra sigmärkbar. Då är frågorna mer personliga och handlarexempelvis om egen bostad och egen matlagning. Det ärförst på gymnasial nivå som det är möjligt att fullt ut gå inpå de näringsinriktade aspekterna på maten. Härför krävsgrundläggande kunskaper i kemi, fysik, fysiologi med fleraandra ämnen -- kunskaper som eleverna tidigare inte hunnitfå i någon större utsträckning.Förr hotades människan av epidemiska sjukdomar. Idagär hotet främst betingat av det egna livsmönstret. Ett alltföruppskruvat tempo, för lite rörelse och felaktig kost är vanorsom behöver ändras radikalt för att motverkacivilisationssjukdomar som diabetes, hjärt- ochkärlsjukdomar, övervikt, högt blodtryck och vissacancersjukdomar.Av avgörande betydelse om man vill ändra utvecklingenär utbildningen. Att undervisa ungdomar i näringslära ochpraktisk matlagning är ett ännu oöverträffat sätt att påverkadem till att ändra sina felaktiga kostvanor. Hushållen har encentral roll, inte enbart för den enskildes ekonomi utanockså för hela samhällets resursanvändning ochmiljöpåverkan.När nu läroplanen för gymnasieskolan ska fastställas ärdet vår uppfattning att det i någon av årskurserna påsamtliga linjer måste finnas avsatta för kost--hälsa-ämnet. börge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet kost--hälsa igymnasieskolan
mot · GG02Ub509 · 1993-01-26 00:00:00 — Fler lektionstimmar i historia och religion m.m. ''Gå hem och läs historia'' sa en gång förrefolkpartiledaren . Uppmaningen riktades dåtill en ung och radikal som enligt intehade tillräckliga kunskaper om den liberala historien.Uppmaningen skulle kunna riktas till hela densvenska befolkningen. Okunskap om såväl svensk somnäraliggande internationell historia är ett allt oftaredebatterat samhällsproblem. Historielöshet leder tillrotlöshet och felaktiga föreställningar om det förgångna.Ett exempel är de senaste årens alltmer våldsamma firandeav dödsdag . De ungdomar sommed rasistiska motiv firar hjältekonungen på hans dödsdagvet mycket litet om denne kungs gärningar.Historieundervisningen är otillräcklig. förslag riskerar den obligatoriskahistorieundervisningen att krympa än mer. Antaletsamhällsorienterande timmar på högstadiet föreslås minskamed ca en tredjedel (det nya ämnet teknik och miljöborträknat). En del av denna minskning drabbar dåhistorieoch religionsundervisningen, vilket vore olyckligt.Vi anser att historie- och religionsundervisningen minstbör bibehålla sitt nuvarande utrymme. Vi tror att en braundervisning i dessa ämnen är viktig för både individen ochsamhället.Att lära sig historien ger kunskaper också om nutiden.Utan historiska grundkunskaper blir samtiden svår attförstå. Sambanden försvinner.Också demokratin kräver historisk kunskap. En brahistorieundervisning kan fungera som vaccinering motodemokratiska strömningar. Den som lärt sig om nazismensoch kommunismens illgärningar kan ta avstånd från dessatankar när de dyker upp i nya skepnader.Men finns i stället lika oroande som trovärdigarapporter om att elever kan gå ut skolan utan att ens ha hörttalas om eller förintelsen av judar ochandra i nazisternas dödsläger -- och den nynazistiska lögnenatt detta aldrig hänt har i flera fall förts ut på skoltid, vilketbelysts i de senaste årens debatt kring den antisemitiskanärradiosändaren . Utförlig -- och sakligtkorrekt -- undervisning om dessa händelser måste varaobligatorisk både i och gymnasieskolan ochsamma krav måste ställas på folkhögskolorna.Också religionsundervisningen är av stor betydelse idagens samhälle. är på väg att bli ett mångkulturelltsamhälle där olika kulturer och religioner bryts motvarandra. Kunskap om andra religioner behövs för att vi skaförstå varandra bättre.Självfallet behövs också religionsundervisningen för attvi ska förstå vårt eget kulturarv och veta var våra rötterfinns.Att dra ned på historie- och religionsundervisningenvore dumt eller med ord ''ännu ett stort stegin i den nationella minnesförlusten''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om historie- och religionsämnenasställning i årskurs 6--9,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk och korrektundervisning i grundskola, gymnasieskola ochfolkhögskolor om och nazisternasfolkmord.
mot · GG02Ub510 · 1993-01-26 00:00:00 — Ämnet bild i skolundervisningen ''Årets bild'' togs av i samband medhyllandet av i . Den föreställertre personer på en buss: två yngre maskerade män och enäldre man i pälsmössa. Den väcker starka känslor. När denpresenterades i så var den försedd medbildtexten ''Rasisterna mitt ibland oss. 30 novemberfirandetär över och de maskförsedda ynglingarna tar bussen hem.Till mamma och pappa kanske. ''I artikeln om Årets bild står ''tar denoväntade bilden. Den som säger mer än tusen ord, som vibrukar uttrycka det med en sliten fras. Snarare är det väl såatt bilder säger mer än några ord överhuvudtaget. ''Intressant är att två folklivsforskare sett artikeln ochpolemiserar mot hur bilden har tolkats.Detta exempel visar vilken dynamik det finns i bilder ochinte minst i kombination med ord. Bilden är ett medel förkommunikation precis som ordet. används bilder merän någonsin i samhället som ämnet får allt mindreplats i den svenska skolan.I regeringsformens 2 kapitel, grundläggande fri- ochrättigheter, beskrivs yttrandefrihet som ''frihet att i tal,skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningarsamt uttrycka tankar, åsikter och känslor''.Skolan måste ge eleverna möjlighet att uttrycka sig såväli ord som bilder. Förutom att bilden är ettkommunikationsmedel så kan skapandet av bilder i sigbidra till att teoretiska kunskaper blir lättare att lära in. Attutveckla sitt bildsinne är också ett led i enutvecklingsprocess hos barnet och som bidrar tillkreativitet.Riksdagens revisorer har granskat gymnasieskolansverksamhet och resultat. De har låtit utföra en enkät för attundersöka i vilken grad målen för skolan uppfylls. Bl.a.indikerar enkäten ''brister rörande kritiskt tänkande,självständigt arbete och kreativitet hos främst ungdomarfrån studieförberedande linjer. ''Det är en mycket viktig iakttagelse och borde enligt minmening peka på att skapande aktiviteter saknas i störreomfattning på teoretiska linjer.Bilden bör få en starkare ställning än i densvenska skolan. Det är viktigt att det finns väl utbildadelärare som kan utnyttjas även under andra lektioner än bildoch form. Bildämnet bör dessutom vara obligatoriskt i såvälgrundskola som gymnasium. Det är även väsentligt attlärare i andra ämnen får en gedigen utbildning i ämnet bild. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stärka bildämnetsåväl i som i gymnasieskolan.
mot · GG02Ub511 · 1993-01-26 00:00:00 — Idrottsämnet är ett ämne som syftar till att stimuleraskolungdomen till fysisk aktivitet, motorisk utveckling ochhälsosam livsföring.Ämnet är viktigt för den unga generationens framtidahälsa och därmed även för den framtida samhällsekonomin.Det bör observeras att färska data beträffande den fysiskakonditionen samt motståndskraft mot belastnings- ochförslitningssymptom i unga åldrar talar för att antaletidrottslektioner redan i dagens timplan är helt otillräckligt.Det är vetenskapligt bevisat att fysiskt inaktivtförhållningssätt utgör en av de största riskfaktorerna förskilda slag av tidig ohälsa.Den unga människan behöver rätt stimulans vid rätttillfälle för att utvecklas. Ett barns motoriska utveckling äravgörande för dess möjligheter att ta tillvaraundervisningen i de teoretiska ämnena. Ett flertal forskarehar visat på ett klart samband mellan barnens läsinlärningoch den motoriska utvecklingen.En livsstil där fysisk aktivitet utgör ett naturligt inslagkräver kunskaper om dess betydelse och konsekvenser.Kunskaper krävs om hur fysisk aktivitet lämpligen börutformas för att vara både stimulerande och glädjande ochdärmed bli ett naturligt behov i vardagslivet.Skolan bör därmed ta det centrala ansvaret att förmedlasådana kunskaper och färdigheter som leder till en hälsosamlivsföring. Detta innebär att läroplanen bör innehålla för ämnet idrott och hälsa genom helaskolan (grund- och gymnasieskolan). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att minst treveckotimmar för ämnet idrott och hälsa införs i läroplanengenom hela skolan.