mot · GG02Ub464 · 1993-01-26 00:00:00 — Vikten av ämnet hemkunskap i och ämnets timtilldelning Att sambanden mellan kost och hälsa är stora är välkänt.Vi vet att den nuvarande svenska folkkosten är enbidragande orsak till flera av våra folksjukdomar.Vi vetidag hur en hälsoriktig kost skall se ut.Vi vet att bristenpå kostkunskap hos unga såväl som hos äldre är ett avhindren till koständringar hos befolkningen.Vi vetvägarna till kostförändring.I jordbrukssamhället dominerade de akutainfektionssjukdomarna, medan de kroniskasjukdomarna utgör den vanligaste orsaken till ohälsa.I dag utgör cancer och hjärt- och kärlsjukdomar detstora folkhälsoproblemet. Drygt hälften av alla dödsfall iSverige hänförs till hjärt-kärlsjukdomar och vart femtedödsfall orsakas av cancer.Man räknar med att rökning och förhöjda blodfetter,som kostrelaterade, är några av de viktigaste faktorernasom påverkar riskmönstret i hjärt-kärlsjukdomar.Studier visar att kostförändringar kanske är viktigare änatt sluta röka. av hjärtinfarkterna kan tillskrivashögt blodkolesterol, som varierar med kosten. Genomförändringar av rök- och kostvanor räknar man med enmöjlighet att halvera sjukligheten i hjärt- ochkärlsjukdomar.Cancersjukdomar blir allt vanligare och om ingentinghänder som bryter trenden kommer var tredje levandesvensk att drabbas av cancer. Av barnen som föds ochfram kommer med nuvarande trender mer änvartannat att drabbas av cancer. Cancerkommitténuppskattar antalet cancerfall orsakade av kostfaktorer till . Siffran för tobaksrelaterade cancerfall ärca 15 procent.Med oförändrade kostvanor är det sannolikt att vi får alltfler som insjuknar i de kostrelaterade tumörformerna. Omvi ändrar kostvanor är det troligt att vi kan nå upp till WHO-målet -- en tjugofemprocentig reduktion av tumörer framtill år 2000.Hög fettkonsumtion och lågt fiberintag är dekostfaktorer som anses ha störst betydelse för uppkomstenav såväl cancer som hjärt- och kärlsjukdomar.Detta kostmönster ökar också risken för högt blodtryck,åldersdiabetes och övervikt. avsvenska folket är överviktiga. Övervikt i sig ökar riskenför förslitningsskador på skelettet.För att bryta utvecklingen för de kostrelateradesjukdomarna måste alla goda krafter samverka. När detgäller barns och ungdomars hälsobeteende påverkas det avfamiljen, kamratkretsen, massmedia och av skolan. Skolanhar fördelen att den når alla barn och ungdomar på ettsamlat sätt med hälsobudskap.Målsättningen är att de unga aldrig börjar röka, att delär sig äta en fett- och saltfattig men fiberrik kost ochdessutom ökar den fysiska aktiviteten. Via skoleleverna hardet också visat sig att det finns goda möjligheter att nå ochengagera deras föräldrar i hälsofrågor.Det slutliga målet måste vara att alla elever fårkunskaper och attityder så att de får möjlighet att göra dehälsosamma valen när de äter sin lunch, när de handlar, närde tillagar och när de vid matbordet väljer sin mat.Här spelar ämnet hemkunskap en nyckelroll. För attgrundlägga goda kostvanor och åstadkomma beståendeattitydförändringar är det av väsentlig betydelse att börjahälsofostran vid tidig levnadsålder och kontinuerligtfortsätta till och förbi pubertetsåren. För att befästa ett suntbeteende är det också av största vikt att kunskaperna inteendast är teoretiska utan också tillämpas i praktiskhandling. Hemkunskap måste därför finnas pågrundskolans samtliga stadier och tid måste finnas förpraktiska övningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ämnet hemkunskap igrundskolan.