mot · GG02U264 · 1993-01-26 00:00:00 — har stabiliserats som en suverän stat. De ryskaockupationstrupperna ska enligt avtal lämna landet under1993. Demokratiska val har genomförts och i början av åretska val av president ske. har ekonomin stadigtförsämrats. Exporten till ''fria statens samvälde'' harminskat utan att exporten till väst ökat nämnvärt. Importenav råvaror till industrin har försvårats bland annat p.g.a. måste betala med hårdvaluta. Den minskade tillgångenpå olja medför bl.a. kallare bostäder, neddragningar sker iindustrin och kommunikationer blir sämre. Bristen påmedicin är stor. Kreatursstockens storlek sjunker p.g.a.saknaden av foder. Privatiseringen av kolchoserna harockså bidragit till att minska livsmedelsproduktionen.Det råder ingen tvekan om att litauerna nu har en hårdvinter men de lever i en fri stat och de kan därmed själva ihögre grad än tidigare påverka sin framtid. Men utan hjälpfrån omvärlden går det inte att omvandla nuvarande hårtnedslitna struktur till en modern stat. Västvärlden måstesnabbt finna bättre former än för hjälp till självhjälp.Demokratisk utvecklingLitauen har genomgått sin första period som fri statoch det kommande presidentvalet är början till dålandet ytterligare kan förstärka sina demokratiskainstitutioner. Starka politiska partier är viktiga i dennaprocess. De svenska politiska partierna bör få störremöjligheter att lämna stöd till sina systerpartier i Litauen.InfrastrukturinvesteringarStora investeringar måste ske i infrastrukturen i form avutbyggnad av vägnät (Via Baltica), internationellaflygplatser, järnvägar och nya telekommunikationer.Företrädare för och centralatransportmyndigheter har gett uttryck för att enfärjeförbindelse med är ett av de mest angelägnaprojekten för att utveckla handel, turism och övriga socialakontakter. Denna viljeyttring har förnyats av den nyaregeringen. Som mest lämplig anses en förbindelse mellanKlaipeda, som är stora hamnstad, och Karlskrona.Förutom att är den stad i som liggernärmast , är de båda städerna vänorter medmycket goda kontakter. I båda städerna finns välfungerande färjelägen med möjlighet till järnvägs- ochbiltransporter.Södra SverigeDå det gäller har det bästa samarbetetmellan våra länder skapats i , då främst iSkåne, och . Genom bl.a.vänortssamarbetet har många kontakter knutits överÖstersjön. Det är ett nödvändigt samarbete även frånsvensk sida. Det finns mycken outnyttjadutbildningskapacitet och även stort industriellt kunnandeinom små och medelstor företagsamhet, som bör utnyttjasför räkning som den egna verksamhetenskulle stimuleras och utvecklas. Jag vill uppmanaregeringen att låta sydöstra genom de olikalänsstyrelserna, landstingen och vänortskommunernautnyttja och fördela betydande delar av ett kommandebistånd. Närheten till den regionala, geografiskaverkligheten samt den ömsesidiga nyttan kommer attinnebära stor effekt av satsade medel. Låt t.ex.Kristianstads län svara för utbildning inom trädgårds- ochjordbruksområdet, med Karskrona svara förhälso- och sjukvården och med bl.a. svaraför utbildning i marknadsekonomi ochsmåföretagarverksamhet.Genom det regionala perspektivet finns unikamöjligheter till dubbel hjälp till självhjälp. Detta bör ocksåses som en satsning mot ett integrerat där ävenLitauen ingår som en länk i ett allt viktigare nordeuropeiskthandelsområde kring Östersjön.JordbrukLitauen är ett utpräglat jordbruksland. Det finns godaförutsättningar till att man snabbt kan ökajordbruksproduktionen. Här kan den svenskajordbruksnäringen göra betydande insatser p.g.a. närhet,teknisk standard, utbildningsnivå, ledig kapacitet m.m. Ensatsning på ''jordbrukets infrastruktur'' i kvarnar, slakterier,sockerbruk, lagerlokaler m.m. skulle tillsammans medutbildning och överföring av tekniskt kunnande skapa engrund för landets vidare utveckling.EnergiEnergisektorns möjligheter till alternativaenergilösningar är betydande t.ex. flis, torv, vind ochrapsolja. borde hjälpa till med en utbyggnad för attlindra landets beroende av importerad energi och avkärnkraft. Praktiskt taget hela bostadsbeståndet är i behovav isolering. I detta avseende kan vår byggnadsindustrispela en stor roll för att bringa ner energiförbrukningen.RäddningstjänstLitauen har en rad industrier som är en potentiell riskför landet och också för . Resurser bör tillföras vårräddningstjänst så att de tillsammans med Litauensmotsvarighet kan bygga upp en katastrofberedskap iLitauen.VisumtvångSverige borde på allt sätt underlätta kontakterna medBaltikum. tog bort visumtvånget till 15/11993. Bl.a. , , , Tjeckienhar gjort det tidigare. Det är nu hög tid att följerderas exempel och avskaffar visumtvånget, så attmänniskorna från respektiva länder utan visum kan vara ilandet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till politiskapartier för att stödja systerpartier i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar iLitauen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade möjligheter till kontaktmellan och ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktade åtgärder för att byggaupp det litauiska jordbruket,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energiförbrukning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om räddningstjänst,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av visumtvång.