mot · GG02Sk388 · 1993-01-26 00:00:00 — Innehåll1 Inledning, förslag i tabellform7 2 Skattepolitik för solidaritet7 2.1 Skattepolitik, arbetslöshet ochbudgetunderskott8 2.2 Skattepolitik för 1990-talet9 3 Inkomstbeskattning12 3.1 Fysiska personers inkomstskatt12 3.2 Kapitalbeskattningen12 3.3 Juridiska personers inkomstskatt --företagsbeskattning13 4 Lagstadgade socialavgifter -- arbetsgivaravgifter14 5 Skatt på egendom14 5.1 Fastighetsskatt14 5.2 Förmögenhetsskatt15 5.3 Arvs- och gåvoskatt15 5.4 Stämpelskatt15 6 Skatt på varor och tjänster16 6.1 Mervärdesskatt16 6.2 Skatt på tobak samt spritdrycker och vin16 6.3 Energi- och miljöskatter16 6.4 Skatt på annonser och reklam18SammanfattningI motionen föreslår följande:Höjda inkomstskatter -- solidaritetsskatt.Grundavdraget för inkomster över brytpunkten slopas.Den statliga skatten på höjs till . Ett nytt skikt i skatteskalan inrättas för inkomster . För budgetåret gerdetta 7,5 mdr kr.Den reducerade momsnivån återställs från till . För budgetåret ger detta en inkomstminskning pånetto 3,3 mdr kr.Arbetsgivaravgifterna höjs . Förbudgetåret ger detta en nettoinkomst på 9,6 mdr kr.Skatteuttaget på industrins energikonsumtion återställsdelvis, och skatten på el höjs med . För budgetåretger detta 2,5 mdr kr.Reglerna för beskattning av kapital, förmögenheter, arvoch gåvor skärps. Ändringarna kan träda ikraft först , dvs. Åtgärderna lederinte till påtagliga inkomstförstärkningar under budgetåret1993/94.I motionen redovisar riktlinjer för hur ensolidarisk skattepolitik långsiktigt och uthålligt skallmedverka till att minska arbetslöshet ochbudgetunderskott.1 InledningI redovisade i två motioner,1991/92 Sk352 ''En rättvis skattepolitik'' samt 1991/92 Sk351''Skattepolitik för arbete och rättvisa'', ett sammanhålletskattepolitiskt alternativ. I motionerna redovisadeVänsterpartiet förslag till en ny inriktning påskattepolitiken, samt konkreta yrkanden för budgetåret1992/93.Under föregående har dessa motioner samt enrad skattemotioner i anslutning till propositionerbehandlats av . I de flesta fall har riksdagensmajoritet avvisat förslag.I föreliggande motion, ''Skattepolitik för solidaritet'',upprepar vi inte alla de principiella resonemang eller denargumentering som vi fört i dessa motioner. För en merutförlig genomgång kring skattepolitiken hänvisar vi tillovan angivna motioner.I motionen ''Skattepolitik för solidaritet'' redovisarVänsterpartiet sin principiella syn på skattepolitiken under1990-talet och konkreta förslag för /94.Budgetkonsekvenser 1993/94a5n-- Grundavdraget över brytpunkten slopas=+ 4,0 mdr-- Höjd inkomstskatt=+ 3,5 mdr-- Avdragstak=+ 1,35 mdr-- Reducerad moms sänks från 21 till 18 %=-- 3,3 mdr-- Höjd arbetsgivaravgift 3 %=+ 9,6 mdr-- Höjd skatt på industrins energikonsumtion=+ 1,5 mdr-- Höjd skatt på el=+ 1,0 mdr-- Höjd stämpelskatt=+ 0,9 mdrSumma inkomstförstärkning=+ 18,55 mdr2 Skattepolitik för solidaritetSkatternas grundläggande uppgift är att finansiera deoffentliga utgifterna samt att utjämna skillnader i inkomstoch förmögenhet. Dagens skattesystem klarar inte attfullgöra dessa uppgifter.Skattereformen ledde till fördelningspolitiskasnedfördelningar. Skattskyldiga med låga inkomstermissgynnades i allmänhet av skatteomläggningen. De ficksmå skattelättnader men fick stå för en stor del avfinansieringen via breddade och höjda indirekta skatter.Höginkomsttagarna fick så stora skattelättnader att degenerellt sett gynnades av skattereformen.Regeringen har fortsatt att minska skatternasutjämnande funktion. Genom riktade skattesänkningarbl.a. för företag, kapital, förmögenheter, arv och gåvor,kombinerat med bredbasiga skattehöjningar för hushåll,har låginkomsttagarna missgynnats.Skattereformen var inte bara en omläggning utan leddei praktiken till en skattesänkning. uppskattarunderfinansieringen till ca 20 mdr kr. För en redovisning avVänsterpartiets analys av underfinansieringen seVänsterpartiets skattemotion ''Om en rättvis skattepolitik'', avsnitt 4.Den s.k. skattekvoten, dvs. skatteuttaget i förhållandetill BNP, har fallit . 1991 var skattekvoten53,. Skattekvoten beräknas enligtfinansdepartementet till 50,6 och till 50,7 för 1994.2.1 Skattepolitik, arbetslöshet och budgetunderskottSverige befinner sig i en mycket djup ekonomiskkris. De två allvarligaste yttringarna är den dramatisktökande arbetslösheten och de stora budgetunderskotten.Dessa problem kan inte lösas utan hänsyn till varandra.En väg att stimulera ekonomin och sysselsättningen är attsatsa på en expansiv finanspolitik. Det kan ske genomunderbalansering av budgeten via utgiftsökningar ellerskattesänkningar.Möjligheten att driva en expansiv finanspolitikbegränsas av budgetunderskotten, underskott som i principvar bestående högkonjunktur.Trots underskotten så utgick den s.k. enda vägens politikfrån målsättningen att ge en ny start genomskattesänkningar. Det uttalade målet från regeringen att sänka skatterna med 10 mdr kr . Regeringen har också sänkt många skatter. Ifinansplanen anger regeringen sina s.k. strategiskaskattesänkningar till 40 mdr. Nettosänkningarna uppgesdock ligga på 10 mdr.Den enda vägen har uppenbart havererat. Industrin har förlorat 200 000arbetstillfällen. Arbetslösheten växer ochbudgetunderskotten likaså. Det är uppenbart attskattesänkningar inte är någon genväg till tillväxt.UnderskottenUnderskotten är nu dramatiskt stora. För innevarandebudgetår 1992/93 beräknas de till 200 mdr kr, dettagentemot en budget som utgick från ett beräknat underskottpå ca 70 mdr. För /94 beräknasbudgetunderskotten till 160 mdr.Detta är troligen en underskattning. Regeringen hargjort optimistiska bedömningar av utgifterna förkommande budgetår. Vissa utgiftsposter ingår inte ibudgeten, som t.ex. underskotten i arbetsmarknadsfonden.Av finansplanen (bilaga 1 sid. 69) framgår att statensupplåningsbehov ligger på 200 mdr kr /94. Till dettakommer att kostnaderna för finanskrisen inte redovisatsöppet i budgeten. Kostnaderna för denna kris måstetroligen via kontot ''tillkommande utgiftsbehovnetto''. Ett konto som är satt till 6 mdr. De samladeunderskotten kan därför komma att överstiga 200 mdr för1993/94.Underskotten gör att statsskulden växer. 1994 liggerskulden på över 1 000 mdr kr. En ökande statsskuld pressar upp ränteläget.En stor statsskuld med höga ränteutgifter tvingar framnedskärningar av andra utgifter. Det tränger undanutrymmet för angelägna inkomstöverföringar och minskarutrymmet för offentlig konsumtion. riskerar vi att fåen skatterevolt om allt fler inte får ''återbäring'' i form avoffentlig service för sina skattebetalningar.Vägen att i praktiken försöka inflatera bortunderskotten, dvs. låta en högre inflation minskaunderskotten, är inte tillrådlig. En hög inflation slårfördelningspolitiskt snett och driver upp ränteläget. Dethämmar tillväxten och därmed möjligheterna att tryggasåväl arbete som god miljö.Dessa förhållanden talar för påtagliga och snabbaskattehöjningar i syfte att sanera statsfinanserna. Storaskattehöjningar mitt i en extremt djup lågkonjunkturenbart i syfte att täcka underskotten kan dock verkahämmande på efterfrågan samt investeringsviljan ochdärmed pressa upp arbetslösheten.De samtidiga problemen med arbetslösheten ochbudgetunderskotten sätter gränser för vad som är möjligtatt åstadkomma med såväl finanspolitik sompenningpolitik. Större uppmärksamhet måste därför ägnasåt politikens möjligheter att styra resurserna dit där de görbäst nytta för att stimulera både efterfrågan ochinvesteringar. skattealternativ /94utgår från denna verklighet.Höjd inkomstskattFör /94 förespråkar vissaskattehöjningar. Fördelningsskäl talar för attinkomstskatterna bör höjas. Detta ligger i linje med de kravpå en särskild värn-, kris- eller solidaritetsskatt somdiskuterats under senare tid.En höjd inkomstskatt kan påverka hushållens totalakonsumtion. har sparkvoten ökat dramatiskt.Det är troligen hushåll i de högre inkomstskikten som ökatsitt sparande mest. En stor del av de inkomstförstärkningarsom en höjd inkomstskatt ger bör därför styras över för attfinansiera inkomstöverföringar till hushåll med lågainkomster. En solidarisk skattepolitik av det slag somVänsterpartiet förespråkar kan bidra till att minskahushållens finansiella sparande och öka hushållens samladekonsumtion.2.2 Skattepolitik för 1990-taletSkatteuttaget i är högt. Det är dock intedramatiskt högre än i många jämförbara länder. För enjämförelse bl.a. med andra industristater i seVänsterpartiets motion ''En rättvis skattepolitik'' januari1992.Det höga svenska skatteuttaget kommer främst från enbred och hög moms och andra indirekta skatter. På fleraområden är det svenska skatteuttaget dock inte högre än imånga andra industristater. På några områden är det t.o.m.väsentligt lägre. Det gäller t.ex. den svenskaföretagsbeskattningen. Se tabell nedan.FöretagsbeskattningTabell över total skattebelastning på utdelad vinst iSverige, och vägt genomsnitt för EG 1991, för individermed maximal marginalskatt. För uppgifter för 1991och 1993 (inom parentes med beaktande av Anellavdrag)nSverige 1991=51,0(40,5)%Sverige 1993=47,5(36,3)%EG 1991=56,8 %a4 (Källa: , och skatterna,, sid. 50)Inte heller den svenska inkomstbeskattningen eller delagstadgade arbetsgivaravgifterna ligger högre ängenomsnittet för EG/EU:s medlemsstater. Detta framgårav nedanstående tabell. Det bör observeras att när detgäller arbetsgivaravgifterna så beskriver tabellenförhållandet före sänkningen av de svenskaarbetsgivaravgifterna.Arbetsinkomstera5nMarginalskattArbetsgivaravgift 19921 juli 1991a4Sverige24--51 %37 %Vägt EG-snitt16--52 %36 %a4(Källa: , och skatterna,, sid. 55)Inte ens kapitalbeskattningen i ligger över snittetför EG/EU:s medlemsstater. Detta framgår av följandetabell.KapitalbeskattningKapitalinkomstbeskattning i och EG 91.01.01,maximala marginalskatter, effektiv skattesats för reavinster.Procent.nAktierUtdelningReavinsterRäntora4Sverige30,019,130,0Vägt EG-snitt50,57,435,4a4(Källa: , och skatterna,, sid. 60) Nedanstående tabell ger en mer detaljerad bild avskillnaderna i företagsskatt och arbetsgivaravgifter mellanSverige och EG/EU-staterna. Även denna tabell beskriverförhållandet innan sänkningen av de svenskaarbetsgivaravgifterna.Arbetsgivaravgift och företagsskattesatser i ochEG-länderna 1991. ProcentnLandArbetsgivar-Företags-avgiftskattesatsItalien5347,8Frankrike4942,0Nederländerna4435,0Tyskland3744,3Portugal3639,6Spanien3535,3Belgien2939,0Grekland2540,0Luxemburg2240,3Irland2010,0Storbritannien1934,0Danmark038,0Vägt EG-snitt, efter ECU-vikter37,440,6Sverige37,030,0a2(Källor: TCO välfärdsfakta nr 4 1992. , ochskatterna, . Svenskbeskattning i ett integrerat , bilaga 2 till LU92. )I takt med att välfärden och rättvisan gröps ur så växerförståelsen för behovet av uthålliga skatteinkomster.Förslagen om en särskild s.k. kris-, värn- ellersolidaritetsskatt har därför mött ett brett gensvar.Allt fler inser att det inte finns något sådant som en''gratis lunch'', dvs. att välfärd måste betalas. Detta framgårav en SIFO-undersökning som genomfördes underperioden 7--, på uppdrag av SKTF.Undersökningen visade att det finns en bred majoritetför kommunala skattehöjningar om detta krävs för attbehålla standarden på äldreomsorg, skola och barnomsorg.Stödet för skattehöjningar är också stort blandregeringspartiernas sympatisörer.Följande fråga ställdes: Skulle du vara villig att betalamer i skatt till din kommun för att den skall kunna behållastandarden i äldreomsorg, barnomsorg, skola ochbibliotek? Alla siffror nedan anges i procent.nJaNejTveksam/Vet eja4Barnomsorg59365Äldreomsorg81163Skola75205Bibliotek47485Hela av dem som i ett riksdagsval skulle rösta påModeraterna är beredda att höja kommunalskatten för attbehålla kvalitén på äldreomsorgen. av sympatisörer resonerar på sammasätt beträffande skolan. Motsvarande för Folkpartietssympatisörer är i bägge fallen . Av sympatisörer är beredda att betala mer för att bibehålla nivån påäldreomsorgen, och säger ja till att betala mer för skolan. (Källa: nr 22/92 sid. 3)ser inget egenvärde i ett högt skatteuttag.Det är dock inte möjligt att klara budgetunderskottenenbart genom tillväxt eller besparingar. Det senare innebäri praktiken oftast nedskärningar av offentlig service.Budgetunderskotten måste därför angripas på trefronter . En framgångsrik bekämpning avunderskotten förutsätter:ökad nationalinkomst, dvs.tillväxt genom minskad arbetslöshet; fler arbetade timmarger ökade skatteinkomster skattehöjningarbesparingar (nedskärningar/effektiviseringar).I finansmotion redovisas en politik förminskad arbetslöshet och för en uthållig tillväxt. Ifinansmotionen redovisas också sparalternativ för attminska de offentliga utgifterna.Senast under /96 måste statsbudgetenvara på väg mot balans. finansmotionredovisar en väg för detta, en väg som även kräverskattehöjningar. Hur stora dessa behöver bli beror på hurframgångsrikt en politik för full sysselsättning kan drivasoch i vilken takt som sparprogrammen kan genomföras.En höjning av skattekvoten med 2 procentenhetermotsvarar ca 30 mdr kr. Skattekvoten 1991 var . Skattekvoten beräknas enligtfinansdepartementet till 50,6 och till 50,7 för 1994.En snabb och mycket kraftig skattehöjning för att sanerastatsfinanserna är inte lämplig av konjunkturskäl, menunder kan det bli nödvändigt att höjaskatteuttaget med 20--30 mdr kr. för att få kontroll påbudgetunderskotten.Företagen kan tänkas bidra inom intervallet 10--15 mdrkr, fördelat på tre delar: inkomstskatter genom avveckladskatteutjämningsreserv (surv), arbetsgivaravgifter samtenergi- och miljöskatter. Sådana höjningar måste fasas inmed hänsyn till konjunktur- och kostnadsläget inomföretagssektorn.Hushållen kan bidra inom samma intervall, dvs. 10--15mdr kr fördelat på kapital- och förmögenhetsbeskattning,samt indirekta och miljörelaterade skatter.3 InkomstbeskattningInkomstbeskattningen kan delas in i tre grupper: skatt påarbetsinkomster, skatt på kapitalinkomster samtföretagsbeskattningen.3.1 Fysiska personers inkomstskattVänsterpartiet föreslår att inkomstskatten höjs genomtre åtgärder:1. Grundavdraget slopas för inkomster överbrytpunkten. Detta sker genom att avdraget trappas nedfrån en inkomstnivå på ca , så att det helt upphör för inkomster överbrytpunkten. Detta gör att marginalskatten stiger från till för inkomster under brytpunkten -- vid enkommunalskatt på . Skatteuttaget ökar mest för de inkomsttagare somligger över brytpunkten. Inkomstförstärkning budgetåret1993/94 kan beräknas till 4 mdr.2. Den statliga skatten höjs från till förinkomster över brytpunkten. /94 kan beräknas till 2,25 mdr.3. Ett nytt skikt i skatteskalan på inrättas förinkomster . Inkomstförstärkning budgetåret1993/94 kan beräknas till 1,25 mdr.3.2 KapitalbeskattningenSkattesatsen för beskattning av kapitalinkomster är . Regeringen har deklarerat att man vill sänkaskattesatsen till . har också fattat beslut omen sådan sänkning. föreslår att riksdagenbeslutar att skattesatsen för beskattning av kapital skall vara30 %.Skärpta reglerVänsterpartiet anser att alla kapitalinkomster skallbeskattas med samma skattesats. En ''neutral''kapitalbeskattning gör att kapitalbeskattningen inte styrkapitalplaceringar eller investeringar. Principen minskarmöjligheterna till skatteundandragande, och ökar denfördelningspolitiska träffsäkerheten. I samband medvalutakrisen togs ett steg i denna riktning. Dåbeslöts att slopa den reducerade skattesatsen förallemansspar. Skatteuttaget för sparande i allemansfondfick dock ligga kvar på 20 %.Regeringen har dock gått i motsatt riktning.Genom de beslut som tog med anledning avproposition 1991/92:60 ''Skattepolitik för tillväxt'' harprincipen om i kapitalbeskattning snarare kommit att bliundantaget än regeln.Vänsterpartiet föreslår att flertalet av dessa beslutupphävs, och att avdragsmöjligheterna ikapitalbeskattningen minskas.För detta syfte föreslår följande , taxering:Återställd skatt påavkastning av privata pensionsförsäkringar från (intäkt ). Återställd skattesats för avkastning påkapitalförsäkring till (intäkt ). Återställd skatt på överskott ivärdepappersfond till (intäkt ). Inför i skatt på sparande is.k. Återgå till i skatt vidreavinstbeskattning av aktier och andelar i handelsbolag. Isamband med beslutet att sänka till angavs att sänkningen skulle ge ett bortfall på 840mkr. Inför ett strikt avdragstak för bruttoräntoröverstigande (intäkterna kan beräknas till 2,7 mdr). Åtgärdenbör leda till inkomstförstärkningar redan under budgetåret1993/94. Detta med hänsyn till jämkningar avpreliminärskatteuttaget. För budgetåret kaninkomstförstärkningen beräknas till 1,35 mdr.I andra hand vid avslag på yrkandet om avdragstak förbruttoräntor : Återinför tidigare avdragsbegränsning förränteavdrag, dvs. de regler som gällde före riksdagensbeslut med anledning av prop. 1991/92:60. Intäkterna kanberäknas till 200 mkr.Summa ovanstående = 4 540 mkr.3.3 Juridiska personers inkomstskatt --företagsbeskattningDen effektiva svenska bolagsskatten har alltid varit låg.Genom skattereformen kom den effektiva bolagsskatten attsjunka något ytterligare. har f.n. en avindustrivärldens lägsta beskattningar av bolagsvinster. Förstatsbudgeten 1993/94 beräknas posten endast ge 17 mdr kr.Vänsterpartiet anser att den effektiva bolagsskatten börhöjas till vad som är normalt inom t.ex. EG/EU. Detta skerbäst genom att systemet med avsättningar tillskatteutjämningsreserv, s.k. surv, avvecklas. Avvecklingenkräver övergångslösningar och måste föregås av ettutredningsarbete. bör begära att regeringentillsätter en utredning i detta syfte.I proposition 1992/93:100 bilaga 8 sid. 4--5 föreslårregeringen vissa skattelättnader för enskilda näringsidkareoch handelsbolag. Förslaget beräknas ge ett skattebortfallpå 430 mkr.Det är riktigt att mindre företag -- enskildanäringsidkare -- är skattemässigt missgynnade i förhållandetill aktiebolagen. menar attskatteförhållandena bör göras mer likformiga oavsettföretagsform. Sådana förändringar bör med hänsyn till detansträngda budgetläget finansieras inom ramen för densamlade företagsbeskattningen. avstyrkerdärför regeringens förslag till skattelättnader för enskildanäringsidkare. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed sådana förslag att föreslagna lättnader kan finansierasinom ramen för den samlade företagsbeskattningen. Detbör som sin mening ge regeringen till känna.4 Lagstadgade socialavgifter -- arbetsgivaravgifterRiksdagen har beslutat att sänka arbetsgivaravgifternamed procentenheter från . Detta skeddei ett läge när regeringen tillsammans medSocialdemokraterna försökte skydda den fasta kronkursengenom en s.k. intern devalvering. Detta misslyckades ochriksbanken har beslutat att låta kronan flyta fritt. Detta harlett till en kraftig devalvering av kronkursen.Redan före devalveringen beräknade regeringen attindustrins konkurrenskraft var på väg mot en förbättring påca . Detta genom låga löneavtal, höjd produktivitet ochlåg inflation. Genom devalveringen av kronan beräknasexportindustrins kostnadsläge ha förbättrats med 15--25 %.Motiven för sänkningen har därmed bortfallit. Dettaskulle motivera att sänkningen återtogs i sin helhet. Företagsom huvudsakligen säljer på den svenska marknaden hardock inte gynnats lika påtagligt av devalveringen. Detta göratt det kan vara motiverat att låta en del av sänkningenkvarstå.Vänsterpartiet föreslår att arbetsgivaravgifterna höjsmed från . Varjeprocentenhets höjning ger brutto ca 6,3 mdr kr.Inkomstförstärkningen netto efter avräkning för offentligsektor kan beräknas till ca 3,2 mdr. En höjning med 3procentenheter ger således en intäkt på 9,6 mdr.5 Skatt på egendom 5.1 FastighetsskattI en alltmer internationaliserad ekonomi blir mångaskattebaser utsatta för ett omvärldstryck. kan välja att flytta sina tillgångar till länder medlägre skatter. I det perspektivet är fastighetsskatten en av demer stabila inkomstkällorna, eftersom fastigheter inteflyttar. bör man överväga att flytta över en större delav skatteuttaget till fastighetsskatten.I många länder ingår fastighetsskatten i den kommunalaskattebasen. Det finns många skäl som talar för en sådanordning. Det är t.ex. kommunerna som svarar förhuvuddelen av kostnaderna för den infrastruktur som ärknuten till en fastighet.Fastighetsskatten bör vidgas även tillindustrifastigheter. Det skulle ge skatteintäkter på mer än 2mdr kr.En utredning som prövar i vilken takt och omfattningsom ovanstående kan ske bör tillsättas. Vad ovan anförtsbör som sin mening ge regeringen till känna.Fastighetsskatt bör som tidigare också utgå påkommersiella lokaler. De befriades från skatten iavsikt att lindra fastighetskrisen. föreslår attfastighetsskatten för kommersiella lokaler återinförs , dvs. vid taxering.Med hänsyn till det ansträngda konjunkturläget kan detdock finnas skäl att medge möjligheter till lindringar ifastighetsbeskattningen. För kommersiella lokaler bör detfinnas möjlighet att medge befrielse från skatt för outhyrdalokaler. Det bör även finnas möjlighet till jämkning avfastighetsskatt för de fall värdet på fastigheten sjunkitväsentligt. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.5.2 FörmögenhetsskattFörmögenhetsskatten beräknas ge 2 mdr kr /94. Förmögenhetsskatten har nyligensänkts av efter förslag från regeringen dessa sänkningar genomfördes gavförmögenhetsskatten ca 2,5 mdr. taxering för den förmögenhet som överstiger 800 000 kr.Regeringen anser att förmögenhetsskatten skallavvecklas. motsätter sig detta.Förmögenhetsskatten ger inte stora inkomster tillstatskassan, men den spelar en viktig roll inomfördelningspolitiken. anser därför attriksdagen skall besluta att förmögenhetsskatten inte skallavvecklas års taxering.Även om förmögenhetsskatten bör vara kvar så är den ibehov av en grundlig översyn. Olika tillgångar beskattasolika hårt, och exempelvis guld, konst och antikviteterbeskattas mycket lindrigt. Förmögenhetsskatten är ocksåutformad så att den ger alltför goda möjligheter tillundandragande av skatt genom skatteplanering.Vänsterpartiet var inte avvisande till slopad skatt på s.k.arbetande kapital i mindre företag, under förutsättning attdet förenades med åtgärder som breddade basen förförmögenhetsskatten, och ett stopp för vissa möjligheter tillskatteundandragande.I departementspromemorian Ds 1990:91 finns förslag tillhur förmögenhetsskatten kan reformeras så att denfungerar på ett mer ändamålsenligt sätt. Vänsterpartietföreslår att denna promemoria får utgöra grundvalen förförslag till reformerad förmögenhetsbeskattning.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.I väntan på att en ny förmögenhetsbeskattning kaninföras så bör en progressiv skatteskala återinföras med tresteg: den befintliga nivån på , ett skikt på för förmögenhet som överstiger , samt ett skikt på för den förmögenhet som överstiger . bör besluta om att återinföra dessaskalsteg från , dvs. taxering.Inkomstförstärkningen kan beräknas ligga på ca 300 mkr.5.3 Arvs- och gåvoskattRiksdagen sänkte skatteskalorna med anledning avproposition 1991/92:60. Sänkningen gav ett intäktsbortfallpå . anser att skatteskalan böråterställas till vad som gällde före beslutet med anledningav proposition 1991/92:60. Ett återställande kan träda ikraftsenast till taxering och bör kunna ge en intäkt på420 mkr.5.4 StämpelskattStämpelskatten utgår vid förvärv av aktier ochfastigheter. Skatten bör höjas med 1/, dvs.till . Detta torde ge ca i intäkt.6 Skatt på varor och tjänster 6.1 MervärdesskattKonjunktur- och fördelningsskäl talar för beslut om ensänkning av både den allmänna och den reducerademomsen. De stora budgetunderskotten begränsar dockmöjligheterna till skattesänkningar.I första hand bör den reducerade momsnivån, somnyligen höjdes från , återställas till tidigare nivå.Vänsterpartiet föreslår att den reducerade momsnivånsänks till , från .