mot · GG02U234 · 1993-01-26 00:00:00 — ''Bistånd under omprövning'' är det talande namnet påen företagen översyn av det svenskautvecklingssamarbetet med (SOU1992:124).Svenskt bistånd måste omprövas. Inte bara iMoçambique. Översynen av biståndet till Moçambiqueger en god inblick i svenskt utvecklingssamarbete. Någralösryckta siffror ger en inblick i biståndsproblematiken.Moçambiques biståndsberoende är enormt. Biståndetuppgår till av landets BNI eller 1,1 miljarder USD/år och är 8gånger så stort som landets varuexport. Beroendet av utländskpersonal är extremt. Man har begränsadmottagningskapacitet. av statens löpande utgifter är militärutgifter.Korruptionen medför ett svinn bara i katastrofbiståndet på30--. är största bilaterala biståndsgivare. Vi harlämnat i bistånd -- föregåendebudgetår . 33 multilaterala och 44 bilateralagivare samt 100 enskilda organisationer är verksamma ilandet. Samordningen mellan biståndsgivarna är dålig.Av utredningen (SOU 1992:124) framgår:Moçambiques biståndsberoende förstärks nuytterligare. I det demokratiska vakuum som uppstått mellanden avskrivna planekonomiska modellen och den ännu intefungerande marknadsekonomin har biståndsgivarnasinflytande över utvecklingen förstärkts. Behoven av biståndär så stora att landet knappast kan tacka nej tillnågra erbjudanden. I detta vakuum växer också korruptionoch kriminalitet.Mönstret från känns igen i många andrautvecklingsländer. Överallt är det inte lika illa. Trenden attmånga fattiga länder blir allt fattigare får inte medföra enresignation att inget finns att göra. Självklart måste defattiga länderna få hjälp. Men vi måste låta länderna fåutvecklas i en takt som de själva klarar av. Vi har ofta förstora ambitioner, vi är ofta för otåliga. Vi måste förändrabiståndet. Vi måste pröva nya vägar. Men vi måste ocksåinse att har begränsade resurser. Vi kan inte varavärldsledande i biståndsgivning när vi måste ut pålånemarknaden för att låna mångmiljardbelopp.Svensk ekonomiTrots vårt enorma budgetunderskott, trots vårminskande bruttonationalinkomst, trots att det mesta gårpå tok i vår ekonomi så fortsätter vi som om ingenting hänt.Vi fortsätter att vara en av de tre största biståndsgivarna ivärlden. Vi fortsätter att ha ett bistånd som ligger nära detså kallade enprocentsmålet (0,för 93/94). Räknar vi in Öst- ochCentraleuropasamarbetet så överstiger det totala biståndetdet så kallade enprocentsmålet.HandelshinderBeredningen för Internationellt Tekniskt-ekonomisktSamarbete (BITS) beskriver översiktligt problemen iomvärlden. Man konstaterar den skeva resursfördelningenoch fattigdomen i världen genom att ange att av jordens befolkning lever på eller underexistensminimum. Klyftorna i världssamfundet växer. Manfastslår att tillväxt, världshandel utan diskriminerandehinder och ett värnande om miljön är nödvändiga om äninte tillräckliga förutsättningar för världshandeln. Mansäger vidare att om existerande handelshinder inom EG,och reducerades med hälften skulle u-ländernakunna öka sina exportinkomster med 50 miljarder USD.Detta motsvarar i runda tal hela det internationellabiståndsflödet under år 1991.SkuldlättnadsåtgärderInom området skuldlättnadsåtgärder borde världens rikaländer försöka få rätsida på de fattigaste ländernasskuldbörda genom att avskriva sina fordringar. harofta föregått med gott exempel genom att efterge fordringarmen mer finns att göra. Enligt () har fordringar på länder inom gruppen''fattigaste och mest skuldtyngda länder'' på sammanlagt740 miljoner kr.Annan biståndsinriktningÄndra den svenska biståndspolitiken. Områdenakunskapsöverföring och kompetensutveckling är redan idagviktiga i den svenska biståndspolitiken men vi vill prioriteradessa båda områden än mer. Det är viktigt attutvecklingsländerna får ta ett utökat ansvar för sin egenutveckling. Kunskapsöverföring och kompetensutvecklingskapar förutsättningar för att utvecklingsländerna skautvecklas i den takt man klarar av.Främja investeringsbehovet i ländernas infrastrukturgenom u-krediter. De nya internationella regler för u-krediter som antogs under föregående budgetår innebär attsådana krediter inte ska få lämnas till ekonomisktbärkraftiga industriinvesteringar utan i stället förstärkainriktningen på infrastruktur och miljö. har mycketgoda förutsättningar att bistå fattiga länder på miljö- ochinfrastrukturområdet. En sådan satsning kan också fåpositiva effekter för svensk industri.Vi föreslår att det landramsbaserade biståndet successivtavvecklas. Koncentrera resurserna på samarbete medBaltikum, Öst- och . Bistå med ettomfattande katastrof- och återuppbyggnadsbistånd.Fortsätt att ge bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer. Folkrörelsebiståndet kan bli änbättre om folkrörelsernas ekonomiska engagemangfördjupas. Vi föreslår därför att man inför principen 70--30i stället för 80--20 i ekonomisk fördelning mellan staten ochorganisationerna. Folkrörelsernas andel ökar -- statensminskar.Våra förslag innebär en nedskärning av detlandramsbaserade biståndet till med i förhållande till vad som anvisats för budgetåret1992/93. Vi föreslår att det bilaterala biståndet helt slopasför , och . Inte minstrationaliseringseffekter inom svensk administration --hemma och utomlands -- gör att biståndet bör koncentrerastill ett färre antal länder. Vi föreslår också att biståndet tillBotswana, och avvecklas. Botswanahar en relativt hög inkomstnivå per invånare (2 ), en hög ekonomisk tillväxt () och en skuldtjänstkvot på . I finns en sådan mängd givarorganisationerinblandade att myndigheterna har svårt att administrera alltbistånd. har begränsad mottagningskapacitet.Dessutom finns stora outnyttjade reservationer.Vi föreslår också en reducering av biståndet genomfolkrörelser med 130 miljoner av skäl som redovisats ovan.Övriga förändringar av biståndsanslagen framgår avkommentar inför varje särskilt anslag.C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA (mkr)Budget-förslagNyd-förslagFörändringarA Landramar och regionalainsatserAFRIKAAngola16040-- 120Botswana700-- 70Lesotho300-- 30Moçambique32060-- 260Namibia9010-- 80Zambia25540-- 215Zimbabwe19520-- 175Regionala insatser13040-- 90Kenya10520-- 85Tanzania44590-- 355Uganda8520-- 65Etiopien13040-- 90Kap Verde200-- 20Guinea Bissau4520-- 25ASIENBangladesh1200-- 120Indien3450-- 345Laos1000-- 100Sri Lanka350-- 35Vietnam1800-- 180LATINAMERIKANicaragua2700-- 270Utvecklingssamarbete/Centralamerika1350-- 135Utvecklingssamarbe/Sydamerika950-- 95Totalt A3 360400-- 2 960B Icke landramsrelaterat biståndDemokrati, mänskliga rättigheter65025-- 625Katastrofer, återuppbyggnad1 1811 281+ 100Folkrörelser och andra organisationer875745-- 130Särskilda miljöinsatser22525-- 200C ÖvrigtSärskilda program30535-- 270Rekrytering/utbildning fältpersonal4020-- 20Vissa landprogramkostnader4310-- 33Information genom SIDA235-- 18Totalt B--C3 3422 146-- 1 196SUMMA TOTALT6 7022 546-- 4 156Inom anslaget ''Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd'' anser vi att inga medel bör avsättas tillorganisationer inom (se särskild motion).Regeringen föreslår varav till ANC.Vi föreslår en ökning av anslaget ''Katastrofer ochåteruppbyggnad'' med . Anslagsökningen kan gesvenskt jordbruk draghjälp om ett eventuellt svensktspannmålsöverskott nyttjas för livsmedelshjälp ikatastrofdrabbade områden.Inom anslaget ''C. ÖVRIGT, Särskilda program'' vill vikoncentrera insatserna till handikapp- ochbefolkningsfrågor.För att slutföra viktiga projekt i de länder där viföreslagit helt slopade anslag föreslår vi att omfördelningarsker inom det bilaterala anslaget. Biståndet genomfolkrörelser kan också täcka viktiga behov när landramarnareduceras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att inte godkänner de riktlinjer förutvecklingssamarbete genom SIDA som regeringenförordat utan i stället antar de riktlinjer för bilateraltbistånd som förordas i motionen,2. att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som regeringen förordat,3. att till Utvecklingssamarbete genom SIDAför /94 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit eller .