ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ju15 · 1993-01-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:141 Ändring i m.m. Propositionen innehåller förslag till ändrade straffskalorför en rad brott. I huvudsak är det fråga omstraffskärpningar. anser att det med hänsyntill de för individen mycket skadliga verkningarna avfängelsestraff är påkallat med restriktivitet i utnyttjandet avdenna påföljd. Flertalet av de föreslagnastraffskärpningarna bör därför avvisas. Destraffskärpningar som tar sikte på övergrepp mot barn ärdock välmotiverade. Det gäller sexuellt ofredande,egenmäktighet med barn och barnpornografibrott.Det borde införas en särskild straffskala, fängelse , för grovt brott vid sexuellt ofredande. Det är främstnär brottet riktas mot barn som det bör komma ifråga attbedöma brottet som grovt. Sexuellt ofredande av barnkommer då praktiskt taget aldrig att betraktas sombötesbrott. För normalbrottet bör nuvarande straffskalabehållas oförändrad.De föreslagna straffskärpningarna av straffskalorna ochkriminaliseringen av försök till grov egenmäktighet medbarn är välmotiverade. I av starkt ökat internationelltutbyte är det viktigt att åstadkomma god respekt fördomstolsavgöranden i internationella vårdnadstvister.Passivitet från statsmakternas sida i fall där barn förtsutomlands och kvarhålls där i strid med vårdnadshavarensvilja eller motsvarande fall där barn förts egenmäktigt tillSverige kan bidra till främlingsfientlighet.Den föreslagna höjningen av straffmaximum förbarnpornografibrott är välmotiverad. Brottet är dock av såallvarlig natur att böter ej bör ingå i straffskalan. Dessutombör straffriheten för fall där gärningen med hänsyn tillomständigheterna kan anses försvarlig utgå.Frågan om kriminalisering av innehav av barnpornografibör bli föremål för övervägande. Regeringen bör i lämpligtsammanhang se till att detta blir föremål för utredning.Förslagen att införa en särskild straffskala för mindreallvarliga brott för mordbrand och allmänfarlig ödeläggelsekan godtas. Motiven till de föreslagna ändringarna avstraffskalorna för brott mot griftefrid och brott motvapenlagen är starka och förslagen bör därför godtas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslagen till ändrad lydelse av3 kap. 5 §, 4 kap. 5 §, 4 kap. 7 §, 8 kap. 10 §, 9 kap. 6 §, 9 kap.9 §, 10 kap. 7 §, 16 kap. 15 § första stycket, 16 kap. 15 §andra stycket, 17 kap. 10 §, 17 kap. 11 §, 17 kap. 12 §,19 kap. 10 § och 20 kap. 2 §,2. att beslutar om straffskalor för sexuelltofredande i enlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brottet egenmäktighet med barn,4. att beslutar om straffskalor ochbrottsrekvisit för barnpornografibrott i enlighet med vad imotionen anförts,5. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att överväga kriminalisering avbarnpornografiinnehav.
mot · GG02Ju17 · 1993-01-22 00:00:00 — med anledning av skr. 1992/93:156 Redogörelse för tillämpning av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Av redogörelsen som fogats till regeringsskrivelsenframgår att ett utvisningsbeslut inte kunnat verkställas. Detgäller en medborgare i som tagits i förvar enligt lagenom särskild utlänningskontroll. Regeringen har därefterfastställt beslut om utvisning enligtutlänningslagen.Enligt Ny demokratis uppfattning är det synnerligenotillfredsställande att fattade utvisningsbeslut inte skallkunna verkställas. Reglerna måste ändras så attverkställighet blir möjlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i utlänningslagstiftningen att de regler upphävs somhindrar verkställighet av utvisning av utlänning som tagits iförvar med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll.
mot · GG02Ju201 · 1993-01-26 00:00:00 — Villa- och lägenhetsinbrotten ökar snabbt i . Istorstäderna , och blir mer av brotten aldrig lösta. Några av polisdistriktenklarar inte ens att lösa av de anmäldabrotten. gjordes drygt 23 000 inbrott i lägenheter och villor. Utöverinbrottsskadorna stals värdesaker för mer än 500 miljonerkronor.Det måste vara samhällets uppgift att på ett betydligtbättre sätt slå vakt om rättstryggheten. Statistiken visartydligt vilken grupp som står för huvuddelen av dessa brott.Därför måste särskilda åtgärder vidtas för att minskabostadsinbrotten.Enligt polisen är det av befolkningensom begår av villa- och lägenhetsinbrotten. Enmycket stor del är knarkare som finansierar sitt missbrukmed inbrotten.Det är därför angeläget att polisen ges möjligheter attvidta särskilda åtgärder för att störa och punktövervaka dengruppen av återfallsbrottslingar. Sådana försök har ocksågjorts från polisens sida men resulterat i JO-utslag sompåtalar att tjuvarnas integritet kränks.Här måste en lagändring komma till stånd -- en litengrupp personer som åstadkommer så stor skada församhället kan inte ges samma rätt till skyddad integritetsom andra. Polisen måste få möjlighet att störa denna gruppav brottslingar utan att det betraktas som tjänstefel. Härmåste en justering av lagen ske som ger polisen möjlighetatt arbeta effektivare.En annan viktig åtgärd är att skärpa de s.k. god tro-reglerna, dvs. att göra det betydligt svårare att köpa ochsälja stulna varor. Att förstöra/störa hälerimarknaden är enviktig insats för att bromsa bostadsinbrotten.I dåliga tider med ökad arbetslöshet och försämradekonomi för många löntagare kan det finnas en ökad riskatt ''vanligt folk'' lättare faller för frestelsen att köpa billigakapitalvaror via hälerimarknaden.För att pressa ner bostadsinbrotten räcker det inteenbart med att kräva fler poliser eller längre straff. En alltstörre del av samhällets resurser måste koncentreras till attfå så många återfallsbrottslingar som möjligt att avstå frånkriminella handlingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder förbekämpning av bostadsinbrotten.
mot · GG02Ju204 · 1993-01-26 00:00:00 — Övervakningskamera i butikStatistik visar att det begicks 682 butiksrånoch 188 bankrån i . Skjutvapen användes vid 274butiksrån och vid 118 bankrån. Statistiken ser ut attge än högre siffror både vad avser antalet rån och antaletrån där skjutvapen använts.Mot bakgrund av dessa siffror kan man konstatera attlänsstyrelserna i princip endast tillåter videoövervakning ipost- och banklokaler. Det är straffbart för enbutiksägare att utan tillstånd kameraövervaka sin butik föratt därigenom minska risken för snatteri, stöld och rån.Lagen om övervakningskamerorGällande bestämmelser återfinns i ''Lag omövervakningskameror mm'' (SFS 1990:484). Av lagens § 5framgår att tillstånd får meddelas endast om sökanden kananses ha ett befogat intresse av att få användaövervakningskameran och detta intresse inte lika väl kantillgodoses på något annat sätt. I § 6 anges att om sökandenhar särskilt behov därav så kan tillståndet förenas med rätttill t ex videoinspelning. Bakgrunden till att särskilt tillståndkrävs för kameraövervakning är att sådan övervakninganses kunna kränka den övervakades personliga integritet.Länsstyrelserna -- som prövar frågan om tillstånd --synes vara ganska generösa med att bevilja tillstånd försedvanlig TV-övervakning i butik. De är däremot mycketrestriktiva med att lämna tillstånd som är förenat med rätttill videoupptagning.Det hävdas att många butiksägare tröttnat dels på allasnatterier, stölder och rån, dels på länsstyrelsernasrestriktivitet att lämna tillstånd för videoövervakning ochdärför monterat in illegal övervakning. Den dag en sådanbutiksägare går till polisen med videofilmade bevis riskerarhan/hon själv åtal för sin förseelse.För att minska brottsligheten i butiker bör butiksägarnages större möjligheter till kameraövervakning. Det bordebli färre brott ju fler butiker som kameraövervakas.Kameraövervakning med rätt till videoinspelningNuvarande lagstiftning (SFS 1990:484, § 6) och däravföranledda anvisningar bör ändras så att en generösarebedömning kan tillämpas i tillståndsgivningen förkameraövervakning med rätt att ''med någon tekniskanordning behandla eller bevara bilder, som tas upp avkameran''.Kameraövervakning utan möjlighet till videoinspelningKameraövervakning som utförs utan möjlighet attbevara bilden bör få ske utan särskilt tillstånd. Kundernamåste dock självfallet upplysas om kameraövervakningen ienlighet med vad som anges i lagens (SFS 1990:484) § 3.IntegritetskränkningDen som känner sin integritet kränkt i enkameraövervakad butik kan ju avstå från att gå in i butiken.Man kan ju fråga sig om inte integriteten kränks mera ombutiksägaren i stället följer kunden i hasorna för att kollaom några olagligheter sker i butiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt föranstaltar om sådan ändring ilagstiftningen angående övervakningskameror att endastvideoinspelad kameraövervakning kräver tillstånd.
mot · GG02Ju205 · 1993-01-26 00:00:00 — Passet är en nödvändighet för dem som vill resa utanförNorden.Ett svensk pass är giltigt vid in- och utresa, men inte somidentitetshandling i på t.ex. post eller bank. Skäletsägs vara bl.a. att namnteckningen inte är inplastad. en nödvändighet för alla vuxna. Det voredärför rationellt om passen fick en sådan konstruktion attde blir svårare att förfalska och därigenom ocksågodtagbara som legitimation inom gränser. Passenhar nu format som inte är mycket större än vanligabankböcker.Om passen blir svårare att förfalska medför detdessutom att den illegala handeln med svenska pass iutlandet bör kunna minska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska pass som giltig ID-handling inom landet.
mot · GG02Ju206 · 1993-01-26 00:00:00 — Polismyndigheterna genomförde enbrett upplagd aktion för att åtgärda snatterier. Aktionen harsannolikt spelat roll för att uppmärksamma snatterierna ochpåverkat barn, vuxna och föräldrar.Ett annat utbrett tillgreppsbrott är cykelstölderna. Vi seren oroande utveckling av såväl ''spontana'' cykelstölder somomfattande ligatillgrepp av cyklar.Den stora omfattningen av cykelstölderna skapar storbesvikelse och ilska hos brottsoffren, men också en vissuppgivenhet hos både polis och allmänhet. Bara hosförsäkringsbolaget uppgår ersättningen förförlorade cyklar till , en ökningpå , trots att man inte sersig ha möjlighet att ge någon ersättning till den som glömtlåsa sin cykel. Över 16.000 cykelskador anmäldes tillförsäkringsbolaget . Svårigheterna att fåförsäkringsersättning för förlorade cyklar innebär sannoliktatt mörkertalet för cykelstölder är stort.Det är inte rimligt att cykelstölder blir så etablerade attvar och en av oss upplever att det är en företeelse mantvingas leva och räkna med, och att gärningsmannenupplever att risken för upptäkt och sanktioner är minimal.Många avstår från att ta cykeln till jobbet eller ennöjesinrättning för att man ''inte vill skänka bort den''.Barn, som utsatts för upprepade cykelstölder, tappar iblandrespekten för rättssamhället och börjar i sin tur stjäla cyklar.Cykeln representerar ofta ett stort ekonomiskt värde förden enskilde och är, antingen den är dyr eller inte, vårtkanske enklaste och vettigaste fortskaffningsmedel. Det ärdärför angeläget att cykelstölderna uppmärksammasstarkare än polismyndigheterna normalt har utrymme för.Vi vill därför föreslå att en analys görs av möjligheterna attkomma till rätta med de omfattande cykelstölderna. Härvidbör också möjligheterna till en särskild aktion liknande densom genomförts för att minska snatterierna studeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot cykelstölder.
mot · GG02Ju207 · 1993-01-26 00:00:00 — Prioritering av kampen mot den grova brottsligheten Det svenska rättsmaskineriet har uppenbara svårigheteratt klara kriminaliteten i samhället. Andelen ouppklaradebrott ökar och uppenbart kriminell verksamhet avskrivs pågrund av bristande utredningsmöjligheter. I bankkrisensspår läggs förundersökningen ner för misstänkt förskingringav summor som överstiger en halv miljard, också på grundav bristande resurser hos polis och åklagare.I andra sammanhang finns dock inga restriktioner förhur arbetet för höga jurister och domstolar fördelas.Konsumentombudsmannen går till föratt påtala brottslighet i form av en annons med ett snedställtsnapsglas, att annonsen dessutom hade en blåaktigbakgrund anses i sammanhanget som försvårande.Vi har i tidigare rättsfall kunna begrunda vådan av immapå ölburkar, förbudet mot ölreklam (som ej gäller lättöl)och olika juridiska definitioner av ''positiva associationer''som ej är tillåtna enligt lagen.De svenska reglerna för alkoholreklam drar ett löjetsskimmer över svensk lagstiftning och det är stötande atträttsväsendet ägnar tid och kraft åt denna typ av brottslighetsamtidigt som grov kriminalitet inte åtgärdas ochmedborgarnas säkerhet eftersätts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lägga större vikt vidbekämpandet av den grova brottsligheten.
mot · GG02Ju209 · 1993-01-26 00:00:00 — har frågan om uppförande av en nyförvaltningsbyggnad för polismyndigheten i Vänersborgvarit aktuell. De första officiella överläggningarna i ärendetägde rum 1972.Genom åren har sedan alternativa lokaliseringaraktualiserats. har behovet påtalats även ibudgetpropositionen, dock utan att man lyckats kommafram till beslut om byggnation. Årets budgetpropositionutgör i det avseendet inget undantag.Detta är allvarligt, särskilt som behovet av ett nyttpolishus i är väldokumenterat.Som ovan nämnts har frågan diskuterats sedan 1972.Under 1970- och 80-talen har sedan flera olika alternativpresenterats. 1982 föreföll frågan vara på väg att lösas.Efter en uppvaktning på hosstatsrådet konstaterades att ''departementet gärnaser att ansökan om projekteringstillstånd kommer frånbyggnadsstyrelsen''. Det dröjde emellertid till 1985 innanbyggnadsstyrelsen hos regeringen begärdeprojekteringsuppdrag för en förvaltningsbyggnad förpolisen i dess har ärendet vandrat fram och tillbaka i olikaturer. senast har hos regeringenbegärt att medel skall avsättas för byggnation av nyttpolishus i gamla lokaler i beräknas till 34 miljoner kronor.Att ett nytt polishus kan uppföras är mycketangeläget. Det nuvarande huset har mycket stora brister.Vissa delar av verksamheten är utlokaliserade till enintilliggande fastighet. Det nuvarande polishuset är för litetoch dessutom inte bara slitet utan därtill behäftat medbetydande funktionella brister. Trots ett flertal om- ochändringsarbeten ryms helt enkelt intenödvändiga funktioner i byggnaden. Vidare ärövervakningsavdelningens lokaliteter undermåliga. Dettagäller i synnerhet sambandscentralen, arrestavdelningenoch personalutrymmena. Byggnadens garage har inte platsför polismyndighetens fordon eller för material ochutrustning. Vidare är garaget som arbetsplats betraktat heltundermålig.Polishuset har också varit föremål föryrkesinspektionens intresse. Allvarliga anmärkningar harframförts från myndighetens sida.Med hänsyn till polisens verksamhet i är detmycket angeläget att ett nytt polishus kan uppföras.Ett nytt polishus bör helst stå klart . Under allaförhållanden bör -- också med tanke påarbetsmarknadssituationen i regionen -- byggnationpåbörjas snarast.Om möjligt bör det övervägas om medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder kan disponeras förändamålet. I övrigt bör finansiering ske inom länsramen förpolisens verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppförande och finansiering avny förvaltningsbyggnad för polisen i .
mot · GG02Ju210 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningUnder sommarmånaderna ökar behovet av sjöpolisbetydligt. Det är av stor betydelse med en fungerandesjöpolis, om ordning och sjösäkerhet skall kunnaupprätthållas. Detta behov har framkommit under desenaste åren. Antalet snabbgående båtar har ökat påtagligt,liksom vattenskotrar och vindsurfingbrädor. I sig är dessaföreträdesvis till glädje och främjar både friluftsliv ochsocial gemenskap.Utöver den rena sjötrafikövervakningen skall sjöpolisenäven vaka över säkerheten och önskvärt vore även ev.alkoholhalt hos ''skeppare'', som uppvisar tecken påalkoholintag i samband med framförandet av sitt ''fartyg''.Med tanke på Väg- och sjöfyllerikommitténs betänkandeSOU 1992:131 där det föreslås samma regler ochpromillegränser för såväl sjöfart som vid framförandet avfordon på allmän väg, krävs en utökning av sjöpolisensmedel.NulägetI finns endast en båt mellanGöteborg och , vilket förefaller vara alltförsnålt. har säkert större behov än de skånskakusterna med tanke på den rika skärgården. Men utmedSkånes finns ett av världens mest trafikeradevatten. Därtill har tyvärr tiden och avsaknaden av polisiärnärvaro i gjort att man är i stort behov av attförbättra tillämpningen av regler även på sjön.Trygghet på sjönSjöpolisens verksamhet är till stor glädje och gertrygghet för såväl bofasta befolkningen som för turisterna.Sjöpolisen skall vara kvarterspolis på sjön, känd ochvälorienterad. Det är därför viktigt att den i juni 1992avlämnade 1992:51 tillstyrks ochger sjöpolisen egna tjänster, flera båtar och högre status.Idag kan det vara upp till länspolismästarens goda omdömeatt tillsätta medel för sjöpolis inom sitt arbetsområde. Detkan få till följd en ev. sned fördelning mellan de olika länen,jämfört med behoven.Effektiv övervakningVid en jämförelse mellan ochsjöpolisen skulle det klart visa, att sjöpolisens timkostnad ärbetydligt lägre än . Detta har tyvärr inteframkommit i ovan nämnda utredning, vilket var omskriveti direktiven.Det är med tacksamhet vi noterar attSjöpolisutredningens utredare skriveroptimistiskt om att öka den polisiära synliga verksamhetenpå sjön. Utökningen med en båt i och Örnsköldsvikär tacksamt noterad. Det skulle vara bra om klara direktivformulerades var och hur sjöpolisens verksamhet skallbedrivas. Det är ej tillfredsställande att möjlighet kan finnasför enskilda länspolismästare att avböja nämnda tilldelning.EkonomiVarje satsad krona på sjöpolisen är en effektivinvestering. Vi kommer att behöva synliga polisiära insatseri både skärgård och övriga kustkommuners vatten. Denblygsamma kostnaden som sjöpolisen utgör är en välinvesterad kostnad som vi inte har råd att undvara.Satsningen på sjöpolisen bör göras inom ramen för gällandeanslag för polisväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjöpolis,2. att hos regeringen begär att polisen ges klaradirektiv för hur den polisiära verksamheten skall bedrivaspå sjön,3. att anslår ytterligare ekonomiska resursertill sjöpolisverksamheten,4. att hos regeringen begär attsjöpolisverksamheten skall bli regional.
mot · GG02Ju212 · 1993-01-26 00:00:00 — Åtgärder mot ekonomisk brottslighet Den ekonomiska brottsligheten måste bekämpas medstörre kraft. I den här motionen lämnas ett förslag som gårut på att friställd fögderipersonal skall biträda medutredningar om ekonomisk brottslighet.På grund av de nya förenklade självdeklarationernariskerar en mängd personal att friställas från de lokalaskattemyndigheterna i landet. Denna personal är i de flestafall mycket kunnig och naturligtvis van att läsadeklarationer av olika slag med samma lätthet som vivanliga dödliga läser en dagstidning. Denna kompetensborde inte kastas bort utan användas på ett för samhälletnyttigt och lönsamt sätt. Dessa personer skulle med ettminimum av inskolning kunna användas som assistenter tillpolisen i arbetet med ekobrottsutredningar. Polisen hinnerej med som denna brottsliga verksamhet somhotar rättssamhället och demokratin översvämmar landet.Den brottsliga verksamheten har en bred spännvidd frångatuvåld/beskyddarverksamhet till mångmiljonfiffel i höganäringslivskretsar för att inte tala om vad som händer ochhar hänt i bank- och finansvärlden.Det vore vansinnigt att inte förstärka polisens resursermed denna kunniga personal om man beaktar det faktumatt dess brott bevisligen kostar det svenska samhället ca 50--60 miljarder . En kostnad som vanligt drabbar de småi samhället, dig och mig kära motionsläsare. Enekobrottspolis skulle kunna förstärkas med fögderipersonalmed tidsbegränsad anställning, bilda en grupp och köraigång en utredningsverksamhet som med all säkerhet skullebli självgenererande avseende vad gruppen kostar kontraden ekonomiska vinst den tillför samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kampen mot den ekonomiskabrottsligheten måste intensifieras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att använda friställdfögderipersonal i utredningar om ekonomisk brottslighet.
mot · GG02Ju213 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny demokrati anser att det bör inrättas en miljöpolisefter amerikansk modell. Miljö- och hälsoskyddskontorenskall läggas ner och de miljöfrågor som handhas avdessa, samt av polis och åklagare, skall överföras tillmiljöpolisen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt inrätta en miljöpolis efter amerikansk modell och attlägga ner .
mot · GG02Ju214 · 1993-01-26 00:00:00 — Polisbevakningen vid särskilda arrangemang Sportevenemang, idrottstävlingar, midsommarfirande,popkonserter och andra särskilda arrangemang kräver alltstörre övervakningsinsatser från polisen.Ny demokrati anser att en utredning bör tillsättas medsyfte att utreda förutsättningarna för att dessaövervakningsinsatser helt eller i vart fall i störreutsträckning skall betalas av arrangörerna av dessaevenemang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt polisens övervakningsinsatser i samband medsportevenemang etc. helt eller i varje fall i störreutsträckning än vad som är fallet skall betalas avarrangörerna.
mot · GG02Ju216 · 1993-01-26 00:00:00 — under ledning av f.d.landshövdingen avlämnade sittbetänkande ''Trafikpolisen mer än dubbelt bättre'' (SOU1992:01). Betänkandet innehåller 166 förslagspunkter, somenligt utredningen kan medföra att antalet dödade och svårtskadade i trafiken kan halveras sikt.Beträffande genomförandet av utredningens förslagnoteras följande (sid 195 i utredningen):De krav på en effektivisering av polisenstrafikövervakning som ställs upp i betänkandet förutsätteratt ges en pådrivande roll innefattandedet nationella ansvaret för åtgärdsprogrammetsgenomförande. Det innebär att den infördabegränsningen i befattning medtrafikövervakningen kan gälla. Jag föreslår attregeringen i stället meddelar föreskrifter av innebörden attRikspolisstyrelsen på den nationella nivån skall svara föråtgärdsprogrammets genomförande och i sintillsynsfunktion aktivt följa utvecklingen på den regionalanivån.I årets budgetproposition (bilaga 3, sid 70--75) behandlarregeringen förslagen i betänkandet. Bl.a. uttalar regeringensin avsikt att ge ett sådant uppdrag.Vidare sägs att ''så vitt nu kan bedömas''inte behöver några särskilda befogenheter för attgenomföra uppdraget.Regeringen har givitRikspolisstyrelsen i uppdrag att verka för förbättringar ifråga om polisens trafikövervakning. Några befogenheterhar dock inte givits i samband med uppdraget.Vi befarar allvarligt att det finns en stor risk för atttakten i reformarbetet blir alltför låg, om inteRikspolisstyrelsen får utvidgade befogenheter i enlighetmed utredarens ovan citerade förslag.Vi anser därför -- med tanke på de stora mänskliga ochekonomiska värden som står på spel -- att böruttala som sin mening, att regeringen bör geRikspolisstyrelsen de utvidgade befogenheter som behövsför att till fullo säkerställa ett snabbt och effektivtgenomförande av en reformering av polisenstrafikövervakning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgade befogenheter förRikspolisstyrelsen.