mot · GG02T319 · 1993-01-26 00:00:00 — Stora delar av inland har en näringsstruktursom består av företag inom s.k. mogna branscher. Typisktär att forskning och investeringstakt är låg medan däremotuppköp, samgående och nedläggningar avproduktionsenheter är vanliga. Resultat har blivitsysselsättningsproblem, för låg investeringstakt och för fåföretag med tillväxtpotential.Den snabba strukturomvandlingen som sker avnäringslivet måste mötas och pareras av en aktiv struktur-och näringspolitik.För att en bättre regional utveckling skall åstadkommasi inland krävs flera olika åtgärder som förbättrarkommunikationer, utbildning och andraramförutsättningar.Ett av de områden som har speciell betydelse förinlandets utvecklingsmöjligheter utgörs avtransportapparatens kapacitet ochkommunikationssystemets effektivitet. Eninfrastrukturutbyggnad så att väg, järnväg och flygtillsammans kan användas på optimalt sätt i Svealandsinland kommer väsentligt att bidra till regionernas ochlänens framtida konkurrenskraft.Inom vägområdet har E18 och E20 utpekats som delarav det kommande stamvägnätet. har dessutompåtalat att en led måste etableras i nord--sydlig riktninggenom inlandet. En rad studier visar på flera starkaargument som talar för attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden också ska ingå istamvägnätet. Länsstyrelserna i W-, T- och E-län, som är delän som mest berörs, ställer sig bakom detta.Flera starka argument talar för denna linje. Vägstråketfångar på ett naturligt sätt upp den Norrlandstrafik som haren slutdestination mot södra eller västra . Stråketskapar tillväxtförutsättningar för de olikaföretagen i inlandets viktiga industribälte.Jämfört med den s.k. Räta linjen ärBergslagsdiagonalen/Askersundsleden överlägsen i så gottsom alla aspekter.Avståndet från till förkortasmed jämfört med transport på över Stockholm.Linjen ger också radikalt förbättradelokaliseringsförutsättningar för Bergslagen och är ett viktigtled för att skapa de livsviktiga nya förutsättningarna förökad konkurrenskraft för detta område.En samhällsekonomisk kalkyl visar attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden är lönsam.Jämförande studier har gjorts av alternativa sträckningar tillBergslagsdiagonalen/Askersundsleden. Alternativenutgörs av R68 och Räta Linjen.I en analys av godsflöden, transporter och terminalersom gjorts framkommer många intressanta och viktigafakta. Vid en jämförelse med de båda andra alternativenvisas att Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden har ca 30%mer eget gods längs leden, har en större branschspridning,mer av snabbhets- och kapacitetskrävande gods samt flergodsterminaler.Om index sätts till 100 som bilgodspunkterhåller ca 40, ca 40, ca 20,ca 50, ca 70 och ca 100.Av dessa kommer de tre starkaste bilknutpunkternaBorlänge, och att betjänas av enBergslagsdiagonal/Askersundsled.De kommande stamvägnätet blir också effektivare ochbättre utnyttjat om både E18 och E20 tillsammans medBergslagsdiagonalen/Askersundsleden ingår. Analysenvisar att de dominerande slutpunkterna i förgodstrafik är och . En framåtblickvisar att dessa punkter får en ökad betydelse för Sverigemed ett växande godsflöde till och från EG-marknaden.Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden blir därmedalltmer betydelsefull som ett vägstråk i den terminal--/lagertäta sträckningen --------Sundsvall.Även ur miljösynpunkt har vägstråket fördelar jämförtmed alternativa sträckningar eftersom diagonalen förenasmed flest kombiterminaler för järnväg. En satsning påBergslagsdiagonalen/Askersundsleden möjliggör såledesockså avlyft för långväga godstransporter till järnväg. Vianser därför att Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden skaingå i det framtida stamvägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden bör ingå i detframtida stamvägnätet.