mot · GG02N317 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi upplever i , i likhet med många andra län,den värsta arbetslöshetssituationen . När vii talade om katastrofsiffror, lågarbetslösheten i . saknar av länets invånare arbete. Det innebär ca 19 000 människor som upplever en vardag där de inte längrefår delta i den gemenskap som arbetslivet utgör. Dessutomvisar ökningen av antalet arbetslösa ingen tendens till attavta. Om regeringens passiva politik tillåts, så kommerytterligare 5 000 sörmlänningar att få lämna sina arbetsplatser detkommande året. Värst är situationen för ungdomarna, därarbetslöshetssiffrorna ligger och där regeringens passiva acceptans mycket väl kanhöja den nivån kommande år till över 30 %.Efterfrågan på arbetskraft i har aldrig varitlägre än just . Dessutom tenderar varslen om uppsägningatt ligga kvar på en mycket hög nivå. harnärmare 4 000 personer varslats om uppsägning i . Serman till de olika branscherna är situationen inombyggsektorn mest anmärkningsvärd; där uppgårarbetslösheten till 32 %.Men även inom tillverkningsindustrin harsysselsättningen rasat. Det innebär att i stort sett vart fjärdeindustrijobb har försvunnit inom loppet av 24 månader.Bland annat har gjuteri- och träindustrin i det närmastehalverats. Totalt inom tillverkningsindustrin har närmare 6 000 jobb försvunnit. Bakom detta döljer sig inte bara enkraftfull lågkonjunktur utan även strukturella problem förden sörmländska industrin. Man kan med stor säkerhet sägaatt flertalet av de industriarbeten som försvunnitknappast kommer att komma tillbaka under enhögkonjunktur.Till detta skall även läggas den omställning av detsörmländska jordbruket som är i full färd att genomföras.Sörmland är det län som procentuellt sett ställer om denstörsta andelen jordbruksmark. Detta kommer också att fåsin betydelse för näringslivsstrukturen totalt sett.Satsa på SörmlandSörmland har mer än många andra län fått kännas vidraset i tillverkningsindustrin. Vårt län kommer inte attkunna återta växtkraft och optimism om inte den nationellapolitiken inriktas på tillväxt i ekonomin. I densocialdemokratiska näringspolitiska partimotionenpresenteras en nationell strategi för tillväxt. Det är en sådanpolitik behöver.I denna motion kommer vi att utveckla vårtlänsalternativ för tillväxt och förnyelse. Motionen utvecklarvår syn på industriell verksamhet och förnyelse. Viredovisar våra förslag om förbättrade kommunikationer.En kraftig utbyggnad av högskoleverksamheten föreslåsliksom förbättringar för småföretagen. Byggandet måsteåter komma igång. För detta föreslås olika typer avsamhälleliga stimulanser. Vidare ger vi vår syn på angelägnakultursatsningar som bidrar till att göra till ettattraktivare län.Industriell utvecklingAv de knappt 120 000 sysselsatta i , arbetarnästan 30 000 inom industrin. Det innebär en industrisysselsättningpå , vilket skall jämföras med rikets och genomsnittet i som ligger på . , och är orter somär starkt beroende av industrin. I är det främstVME med ca 1 500 anställda, i finns , ochSKF med tillsammans ca 2 500 anställda, i sysselsätter ca 2 700 anställda och är därmed länets störstaindustriarbetsplats. Lägger man här till den betydelse dessaindustrier har för underleverantörer och serviceföretag avolika slag, är beroendet mycket tydligt.Det är ingen överdrift att påstå att dessa storföretag ärryggraden i sörmländskt näringsliv. Många småföretag ståroch faller med dessa koncerners närvaro. Oron är därförmycket stor på dessa orter när det ryktas om neddragningaroch flyttning av verksamhet.Det är oerhört viktigt för utveckling attförutsättningar skapas för att dessa viktiga företag kanfinnas kvar i länet. Med hänsyn till sysselsättningsläget ochSörmlands näringslivsstruktur måste aktivaarbetsmarknadsåtgärder sättas in för att undvika en fortsattnedgång i antal arbetstillfällen. Hit kan bl.a. räknas i förstahand kompetenshöjning av den arbetskraft som utför dendagliga produktionen i våra företag.Rättvisa villkorNäringslivet i våra viktigaste konkurrentländer erhålleroftast ett mer omfattande statligt och regionalt stöd än iSverige.Det är viktigt att svenska företag arbetar under villkorsom gör att de kan satsa långsiktigt på produkter, processeroch marknadsinvesteringar. Stat och region kan behöva taen del av den risk sådana satsningar innebär.Småföretagarnas villkorFör , i ännu högre grad än för landet, är detnödvändigt att få en tillväxt bland små och medelstoraföretag. Det är särskilt viktigt med tanke på att vi i vårtillverkningsindustri är strukturellt orienterade motstorföretagen. Småföretagen blir i dessa sammanhang oftaunderleverantörer utan egna produkter. Denna strukturökar sårbarheten och förvärrar konjunktursvängningarna.För är det därför viktigt att en samverkanutvecklas mellan företag och samhälle i syfte att få till stånden tillväxt. För de små företagen vill vi framhålla följandeförslag, som alla ryms inom den ram för ensocialdemokratisk näringspolitik som utvecklas i dentidigare nämnda motionen.Det finns drygt en halv miljon småföretag med färre än200 anställda. Nästan hälften av de anställda i näringslivetjobbar i småföretag. Det är nödvändigt att det vidtasåtgärder som stärker små och medelstora företag. Vi villpeka på följande.Det är viktigt att konstatera att det mitt i industrikrisenfinns många små och medelstora företag som har lyckatsoch vuxit. Ett viktigt inslag i en politik för små ochmedelstora företag är att utnyttja det goda exemplets makt.Genom studier av framgångsrika företag som vuxit desenaste åren kan kunskap och erfarenhet förmedlas.I dag finns i ca 1 200 snabbt växande företag (härdefinierat som företag som vuxit av egen kraft med mer än25 % ). Totalt omsatte de ca 185 miljarderkronor och hade i ca 60 000 anställda. Härutöver engagerade de ett stort antalunderleverantörer, vilket är ett karaktäristiskt arbetssätt förtillväxtföretag. 1 100 av tillväxtföretagen är små eller medelstora.Kopplingen till storföretag är tydlig. Av tillväxtföretagen ärnära avhopp eller avknoppningar från större företag.Dessa totalt 1 200 företag representerar främstatillväxtkapital. Här finns kunskap om hur tillväxt skapas ochutvecklas. Här finns 1000-tals människor som lärt sig omtillväxtens villkor. Här finns företagsledare och anställdamed viktig erfarenhet.Dessa erfarenheter måste tas till vara.Det f.n. största enskilda problemet för små ochmedelstora företag är tillgången på riskkapital. Denfinansiella krisen gör att kapitalförsörjningen mer ellermindre har kollapsat. Det nya system med riskkapitalbolagsom beslutat kommer tyvärr inte att förbättrasituationen för småföretag.För att få en fungerande kapitalförsörjning är detnödvändigt att satsa på utvecklingsfonderna, som är enviktig regional resurs. Dessa känner företagsamheten iregionen och torde ha de bästa förutsättningarna att görariskbedömningar. Regeringen har tillsatt en utredning somifrågasätter fondernas existens. Vi menar att fondernashuvudmannaskap kan övervägas, men vänder oss bestämtmot tanken på att avveckla utvecklingsfonderna. Riksdagenbör uttala att fonderna skall finnas kvar.Ett viktigt bidrag för småföretag bör vara att startabranschprogram särskilt riktade till denna grupp. Dettaansluter väl till det synsätt som finns inom EG, där manredan driver ett antal program för olika branscher. Vidutformningen av ett svenskt program är det viktigt att detingår stöd till export. Det bör kunna vara en konkret hjälpmed språkkunskaper, stöd till marknadsföring m.m. Detta arbete bör på regional nivå samordnas avutvecklingsfonderna.Vi föreslår sammanfattningsvis att begär attregeringen initierar ett utvecklingsarbete därerfarenheterna från tillväxtföretag sprids till andra företag.Detta bör ske allmänt på riksplanet, men bör också för attfå full slagkraft göras koncentrerat i vissa regioner. Kopplattill dessa insatser bör ett särskilt småföretagarprogramstartas.Vi föreslår att koncentrerade insatser görs iSödermanlands län. Skälet är som ovan angetts att vi ärsärskilt tungt beroende av den tillverkande exportindustrin.Detta har resulterat i att sörmländsk småföretagsamhet,nästan uteslutande vad gäller de tillverkande företagen,kommit att bli underleverantörer utan egna produkter. Ettprogram som bygger på koppling mellan producent ochinnovatör, stöd till marknadsföring och vägledning iinternationella frågor är därför något som ligger mycket väli linje med de behov av insatser sörmländska småföretaghar.En småföretagarsatsning måste naturligtvis rymmainitiativ och projekt med inriktning också mot den växandetjänstesektorn.Utbildning och forskningOm skall fortsätta att utvecklas måstenäringslivet stärkas. Näringslivet är beroende av tillgångenpå välutbildad arbetskraft men också på kvalificeradpersonal som kan utveckla produkter och arbetstekniker.Det är också viktigt att invånarna får en möjlighet attutbilda sig på olika områden och olika nivåer. Detta kräverolika former av satsningar på utbildning både lokalt ochregionalt.Utbildningssituationen i måste förbättras.Totalt sett gäller att satsningar måste göras för att fullföljautbyggnaden av de treåriga yrkesinriktade programmen pågymnasieskolorna och därmed bredda möjligheterna förungdomar att få en bättre grund på gymnasial nivå. Det ärett rättvisekrav att de pojkar och flickor som lämnatgymnasieskolan efter tvååriga utbildningar, och ärarbetslösa, erbjuds ett tredje år.Med den rådande arbetslöshetssituationen är det vidareviktigt att de vuxna som inte har en fullgod grundutbildningtar tillfället i akt och kompletterar sin utbildning. Därförbör satsningarna på komvux utökas. Även länetsfolkhögskolor och studieförbund spelar en viktig roll när detgäller att tillhandahålla anpassad utbildning till dem somfått en bristfällig grundutbildning. Över 700 sörmlänningarkan beredas plats i en kompetenshöjande vuxenutbildningoch folkbildning om ställer sig bakomsocialdemokraternas förslag i partimotionen.När det gäller högskoleutbildning är utbudet i Sörmlanddåligt. Inom länet finns drygt 1 000 årsstudieplatser för akademiska studier inom denstatliga högskolan. Detta kan jämföras med att man iStockholm och tillsammans har ca 55 000 årsstudieplatser. Samhället måste därför se till atthögskoleutbudet i utökas och att det blir möjligtatt tillägna sig högskoleutbildning på ett flertal platser ilänet. Den kraftiga utökning av högskoleplatser somföreslås i den socialdemokratiska partimotionen sägs idensamma till stor del komma de små och medelstorahögskolorna till del. Detta ställningstagande är avgörandeför . Det innebär att den otillfredsställande volympå högskoleutbildning som gällt i nu kanändras. Detta öppnar för nya perspektiv också på denmellansvenska högskolestrukturen. Med ökningar av detslag som föreslås i den ovan nämnda motionen bör bådeVästmanland och kunna få egna slagkraftigahögskolor.ForskningI och med att högskoleverksamheten i länet är svagtutbyggd, finns heller inte någon större forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Det är därför viktigt att vi värnarom de resurser som ändå finns i . I detsammanhanget är det av största betydelse att verksamhetenvid Studsvik kan bevaras och utvecklas. Med denkompetens som där finns när det gäller energiteknik ochsärskilt kärnkraftsteknik bör Studsvik kunna bli ettenergitekniskt centrum i landet.För del är det av stor vikt att den industriellttillämpade forskningen ökar. De offensiva förslag som lagtsi den socialdemokratiska partimotionen om ytterligare enmiljard kronor för sådan verksamhet är ett strategisktbidrag till utvecklingen av sörmländskt näringsliv. För ettföretag som exempelvis i är det avoerhörd vikt att det sker en koppling mellan dengrundläggande metallurgiska forskningen och desstillämpning i stålproduktionen.KommunikationerSörmland har en struktur med tre olika utvecklingsstråk:det norra stråket med , det mellerstastråket med Vingåker-Katrineholm-Flen och samtdet södra stråket med och Trosakommuner. En orsak till att dessa stråk har utvecklats ärkommunikationsstrukturen. Om skall fortsättaatt utvecklas måste därför satsningar ske påkommunikationerna i alla de tre stråken. Trots att manutifrån sett kan säga att vi i har en hyggligkommunikationsstandard, krävs betydandekompletteringar både vad gäller vägar och järnvägar.Främst krävs att satsningarna i norra länsdelen fullföljsmed både utbyggnad av och utbyggnad avE20 till motorvägsstandard. Det är också viktigt att denmellersta länsdelen får en acceptabel vägstandard i stråketmot och , dvs. I det södrastråket är det framför allt en upprustning av järnvägen somsynes angelägen. Detta är särskilt betydelsefullt medhänsyn till den strategiska kommunikationsknut somNyköping-Oxelösund utgör med kopplingen till E4 ochjärnvägen samt hamn ochNyköping/. Ett sådantkommunikationscentrum har en stor utvecklingspotential,särskilt när man beaktar att avståndet tillStorstockholmsregionen endast är ca 100 km.Närheten till gör att är ett mycketintressant utvecklingsområde . För att detta skallkunna förverkligas krävs att strategiska investeringar iinfrastrukturen görs . En lågkonjunktursom den som just nu är ett faktum är mycket lämplig tid föratt genomföra sådana investeringar i bl.a. infrastruktur.Kommunikationerna är en viktig del av infrastrukturen ochdärmed av stor betydelse för länets utveckling.Arbetslöshet kostarArbetsmarknadsinsatserna i länet beräknas under1992/93 kosta samhället ca . Det gällerfrämst arbetsmarknadsutbildning ochungdomspraktikplatser. Härutöver kommer andrakostnader för arbetslösheten såsom utbetalningar frånarbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd och olikaformer av utbildningsbidrag. Kostnaderna för dessa formerav direkt arbetslöshetsstöd beräknas uppgå till mellan 700miljoner kronor och bara iSörmland. Det finns således resurser att omsätta tillkraftfulla insatser för det sörmländska näringslivetsutveckling.ByggandeSenare delen av 80-talet har varit en intensivnybyggnadsperiod. På många platser har byggmarknadenvarit överhettad. En överproduktion av kommersiellalokaler har lett fram till att vi har stora outhyrda ytor.En orsak till det är den förra borgerliga regeringenspolitik. Under den tiden nedrustades byggbranschen ochmånga byggnadsarbetare försvann till andra arbeten. Närvändpunkten kom saknades utbildad arbetskraft, ochbyggpriserna steg snabbt när efterfrågan blev större änutbudet på marknaden. Konkurrensen var näst intillobefintlig.Byggandet är en motor i samhällsekonomin. Varjebyggnadsarbetare skapar jobb för minst tre personer i andrabranscher som t.ex. byggmaterial, inredning, el ochventilation och annan utrustning.Arbetslösheten i byggbranschen överstiger 500 personer vilket är . Prognoserna pekar mot att fram till sommarenkommer av byggnadsarbetarna att vara arbetslösa.I vårt län är motsvarande siffror 1 280 vilket är lika med drygt 32 %.Hela den svenska arbetsmarknaden påverkas avnedgången i byggproduktionen. i branschen har tvingats att mer än halverasin personal. Byggämnesindustrin har minskat sin personalkraftigt. I många fall slås företagen ut och vi misterkapacitet inom landet.Vi menar att bostadsbyggandet måste hållas på en jämnnivå. För att leva upp till vår nationella målsättning om allasrätt till en god bostad behövs ca 40 000 nya lägenheter under 90-talet.Inte minst den stora ökningen av antalet äldre gör detnödvändigt med kraftfulla insatser för att klara de äldresbehov av bra och ändamålsenliga bostäder.I det läge som uppkommit är det viktigt att det offentligabyggandet som är planerat kommer igång och att denbyggnation som planerats för senare start tidigareläggs. Härfinns projekt som upprustning av skolor, samlingslokaler,förvaltningsbyggnader, underhåll av kommunala gator ochvägar och förnyelse av vatten- och avloppssystem.De kommunala bostadsförsörjningsprogrammen visaratt de sörmländska kommunerna ligger väl framme iplaneringshänseende för att tillgodose kraven påbostadsbyggande vad avser vanliga lägenheter, småhus ochsärskilda bostäder för olika former av äldreboende.För 1992 redovisas att av planerat byggande har endasthälften påbörjats. är situationen än mer prekär.Bedömningar nu visar på att knappt en tredjedel avplanerad byggnation beräknas kunna starta som planerat.Det är viktigt att klarhet skapas om vilkafinansieringsmöjligheter som finns för reparation ochombyggnad av lägenheter. Vidare måste de resurser som dekontanta A-kasseersättningarna representerar användasmer aktivt. Samhället måste initiera angelägna ROT-projekt inom den kommunala sektorn. I vårt län skullekommunerna med kort varsel kunna starta flerasysselsättningsintensiva arbeten om passivt kontantstödbyttes mot aktivt investeringsstöd. I en bilaga till motionenredovisas kommun för kommun i vårt län vilka byggen somskulle kunna startas.KulturmiljövårdFör att säkerställa de stora natur- och kulturvärden somfinns i odlingslandskapen har tidigare avsatt 550miljoner (1990--1993). På så sätt har man kunnatbevara det varierade landskapet och dessutom föreftervärlden visa hur marken använts . Det säger sig självt att detta är speciellt viktigti när jordbruket genomgår så stora förändringar.Anslaget för landskapsvård har haft stor betydelse iMälardalen, och bara i har genoms.k. skötselavtal kunnat engagera 400 personer i bevarandetav detta kulturarv.Vi noterar nu att det nya anslaget i budgeten endastgäller på grund av osäkerheten inför etteventuellt EG-medlemskap. Även för framtiden måstelandskapsvården enligt vår mening på något sätt ingå ijordbrukspolitiken och vi finner det ytterligt angeläget attdet arbete som kommit igång i kan fullföljas.I arbetslöshetskrisens är det angeläget attutnyttja den friställda arbetskraften till angelägna ändamålsom annars kanske skulle få stå tillbaka. I finnsgod beredskap för att få fram s.k. sysselsättningsskapandeprojekt med mycket hög sysselsättningsgrad men med lågakostnader i övrigt.Med den gemensamma beteckningen ''Kulturmiljövård''har inte mindre är 29 olika objekt redovisats tillRiksantikvarien. En del av dessa objekt skulle kunna gevärdefull och meningsfull sysselsättning åt yrkeskunnigabyggnadsarbetare, tekniker, förmän. Andra projekt kansysselsätta mer lågutbildad arbetskraft. Det är angeläget attdessa arbeten kan igångsättas så snart som möjligt.KulturTillgång till ett rikt kulturutbud är en förutsättning fören god livskvalitet och hög välfärd. En satsning på kulturenhöjer ett landskaps attraktion mångfalt.Sörmland har länge behandlats styvmoderligt när detgällt tilldelning av medel för de flesta konstformer ochkulturyttringar från både statens och centralaorganisationers sida. Kommuner och landsting har däremotgjort stora satsningar för att öka kulturutbudet i länet.I finns Barnkulturcentrum med kommunensom huvudman. Detta är en unik institution som har den ilandet längsta och bredaste erfarenheten av barnkultur.Dess uppgift är att stödja barn och ungdomar i deras egetskapande samt att höja medvetenheten hos vuxna för barnsskapande verksamhet. Till Barnkulturcentrum är ocksåknutet Svenskt Barnbildarkiv som har till uppgift att samlaoch vårda barns teckningar och målningar och ställa dem tillförfogande för forskning och studier om barn. Arkivet ärdet enda i sitt slag i och bland de allra mestomfattande i världen med ca 600 000 objekt fram till våra dagar.Barnbildarkivet är en nationell och internationell tillgångoch dess fortsatta verksamhet måste garanteras.I finns också Gamla Teatern, som är enteaterlada . Det är den enda i sitt slag bevaradeteaterlokalen i . Det är en mycket primitiv teater,inrättad i ett magasin och använd som teater mellan åren1830 och 1850. Ladan har bevarats till vår tid tack vare attden fungerat som magasin. Som teateråterinvigdes ladan 1989 efter en försiktig renovering.Eskilstuna kommun stod för den yttre upprustningen ochIdé-Teaterns medlemmar ansvarade för den inrerenoveringen. Det finns planer och tankar på att göraGamla Teatern till ett nationellt centrum för studier avlandsortens teaterhistoria. har i jämförelse medkontinenten en mycket kort teaterhistoria. Med hjälp frånstatens sida skulle man kunna indela verksamheten i tresamverkande delar: föreställningsverksamhet, museum ochdokumentationscentra samt kursverksamhet i syfte att sökarötterna i den svenska teaterhistorien.En annan anläggning med stora kulturhistoriskakvaliteter är . Den är en mycketbetydelsefull och välbesökt anläggning.Under 1992 presenterades för Gård och Museersamt en utvecklingsplan. Dethandlar om stora satsningar som måste tillåtas ske successivtunder . Insatserna bedöms dock som mycketbetydelsefulla för att hävda och förstärka positioninom det agrar- och kulturhistoriska området. Julitasfortsatta utveckling står och faller med ett ökat tillskott avexterna drifts- och investeringsmedel. Från i första handstaten men även från andra finansiärer krävs ökadeekonomiska åtaganden. För att undvika konkurrens inomStiftelsen vid fördelning av statsbidragetmellan och museets övriga verksamhet bör anslagenom bidrag till resp. i övrigtbehandlas som två skilda anslag.På och folkhögskolavisades statens porträttsamling. För någraår sedan såldes folkhögskolan till Röda Korset. Porträttenplockades då ner och magasinerades. Det är den modernaredelen av porträttsamlingen, som är kulturhistoriskt,nutidshistoriskt och konstnärligt mycket intressant, sominte längre är tillgänglig för allmänheten. Det finns ettmycket intressant alternativ som skulle göra tillgänglighetenmöjlig. Inte långt från finns Mälsåkersslott. Detta har i sig själv ett stort kulturhistoriskt värdemen kräver omfattande restaurerings- ochrenoveringsarbete. Medel har redan avsatts för förstudieroch projektering. Det är angeläget att den modernare delenav statens porträttsamling blir tillgänglig för allmänheten.Under lång tid har ett kunskaps- ochinformationscentrum för diskuterats. Befintligavatten- och luftforskningsresurser kan på ett påtagligt sättvidarebefordras till allmänheten via ett planeratÖstersjöcentrum i . Dess betydelse för helaÖstersjön kan bli omfattande bl.a. som en följd avsamarbete mellan vid Studsvik, Världsnaturfonden samtandra intressenter.Ett särskilt aktiebolag, , har bildatssom en kraftsamlande enhet. Initialt krävs resurser föruppbyggnaden av framför allt den väsentliga publika delen.Enighet råder bland berörda kommuner, ,och , om satsningens omfattning ochlokalisering. Då Östersjöcentrum är en nationell men äveninternationell angelägenhet borde staten kraftfullt stödja ettförverkligande av projektet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat stöd tillsmåföretagsutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas centralaroll,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa exportkrediter försvenska företag,4. att begär att regeringen initierar ettutvecklingsarbete som sprider kunskap om tillväxtföretag,5. att hos regeringen begär koncentreradeinsatser i ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggnad avgymnasieskolan,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning påvuxenutbildningen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser tillfolkbildningen,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen avhögskoleverksamhet i ,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och industriellutveckling,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning påjärnvägsförbindelserna i de tre sörmländska huvudstråkenså att samtliga större orter får tillgång till en fullgodtrafikstandard,312. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på de viktigastevägarna E20, E4 och väg 57 från --motGnesta--,313. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning på den s.k. Rätalinjen dvs. vägen från --norrutgenom mot ,314.