ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T347 · 1993-01-26 00:00:00 — Trafiksäkerheten bygger på kunskap. Våratrafikforskare utför i laboratorier exempelvis krocktester,slitageprov, hållfasthetsprov m m. Det ser vi som ensjälvklarhet , men varför forskar man inte ute påvägarna i verkligheten i en ? Man harhaverikommissioner både för sjöfarten och flyget, ingentycker det är konstigt.Motionären anser att man bör inrätta för vägtrafiken . Genom attförslagsvis avdela en del av de trafikforskare som ärpå laboratorier, har man en grund till en haverikommission.Motionären är helt övertygad om att en haverikommissionkommer att löna sig samhällsekonomiskt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta en haverikommissionför vägtrafiken.
mot · GG02T402 · 1993-01-26 00:00:00 — Överlåtelsebesiktning av bilar äldre än tio år Den svenska bilparken är i internationell jämförelserelativt ålderstigen och riskerar att bli allt äldre till följd avkonsumenternas minskande köpkraft och en stagnerandenybilshandel.Bilprovningens statistik visar att antalet anmärkningarökar med fordonets ålder. Av personbilar äldre än 10 årunderkänns av fordonen medan fåren eller flera anmärkningar.Det finns därför mycket som talar för att man bör höjabesiktningskraven och överväga kortarebesiktningsintervall för de äldre bilarna. Urkonsumentperspektiv skulle det innebära en ökad trygghetvid köp av begagnade bilar, som det ger positivaeffekter ur trafiksäkerhets- och miljösynpunkt.Köpare av begagnade bilar har fått ett förbättratkonsumentskydd genom den obligatoriskavarudeklarationen. Gränsdragningen vid ettförsäljningspris av gör dock att deekonomiskt svagaste konsumenterna inte blir delaktiga avdet skydd som varudeklarationen ger. Ingen annan produktavsedd för enskild konsumtion förorsakar så mycketreklamationer som bilköpen. Av de 110 000 ärenden somunder registrerades hos och den kommunalakonsumentverksamheten rörde mer än 18 000 ärendenbilköp och bilreparationer. Mer än hälften avsåg köp avbegagnad bil.De billigaste bilarna kan byta ägare ett stort antal gångeri slutet av sin ekonomiska livstid. De är då ofta i dåligt skickoch att söka dölja deras skavanker för köparen är ofta mermotiverat för säljaren än att göra erforderliga reparationer.Det finns skäl att anta att detta gäller såväl vid handelmellan privatpersoner som inom den ofta oseriösaverksamhet som bilhandlare med kontoret på fickanbedriver.Införandet av krav på att äldre begagnade bilar skallvara godkända vid kontrollbesiktning före ettägarbyte skulle påtagligt förbättra de ekonomiskt svagakonsumenternas trygghet vid bilköp. skulle detförsvåra verksamheten för oseriösa företag inombegagnade-bil-handeln.Frågan om en obligatorisk överlåtelsebesiktning och ettbättre konsumentskydd vid köp av begagnad bil har röntstort intresse från såväl branschorganisationer somkonsumentintressen.Ett ökat konsumentskydd, bättre kontroll och saneringav gråzonsföretag inom begagnade-bil-handeln och såvältrafiksäkerhetsmässiga fördelar som miljövinster talar föratt det bör införas en obligatorisköverlåtelsebesiktning av personbilar . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en obligatorisköverlåtelsebesiktning av personbilar som är äldre än .
mot · GG02T403 · 1993-01-26 00:00:00 — Mot bakgrund av den ökande trafiken under de senasteåren och det ökande antalet äldre körkortsinnehavare itrafiken finns det anledning att vid de återkommandekörkortsförnyelserna, förslagsvis ,rekommendera körkortsinnehavaren att genomgå ensynkontroll hos legitimerad optiker.Nära 90 procent av all information i trafiken tolkasgenom synfunktionen. Det ställs mycket stora krav på synenbakom ratten. Vid normal syn, med eller utan glasögon, ärreaktionstiden ungefär en sekund. I stadstrafik hinner mansom regel på den sekunden, på en 90-väg hela 25meter.En med åldern nedsatt syn skapar längre reaktionstid. Isämsta fall kan ögats uppfattningsförmåga ge felinformation till hjärnan. Främst gäller det vidmörkerkörning med ständiga omställningar mellan hel- ochhalvljus, mötande trafik och reflekterande material. Engradvis nedsatt synförmåga skapar ökade spänningar ochtrötthet bakom ratten. Detta kan bidra till livsfarligasituationer i trafiken.Det är därför angeläget att de körkortsinnehavare somvid körkortsförnyelsen efter fyllda ocksårekommenderas att genomgå en frivillig synkontroll hos enav landets legitimerade optiker. En sådan rekommendationbör utgå som uppmaningen att byta körkortet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av synundersökning vidkörkortsförnyelse.
mot · GG02T404 · 1993-01-26 00:00:00 — De som vistas i våra större städer har kunnat märka hurtrafiken har brutaliserats. De oskyddade trafikanternassituation är skrämmande. Ingen trafikant kan undgå att sehur många bilister som fullkomligt tappat respekten förtrafiksignaler. Rödljuskörningar är ingen sällsynthet -- detär tvärtom en vanlig företeelse.Trafiksäkerhet är ytterst en fråga om varje enskildmänniskas kunskaper, omdöme och ansvarstagande. Vemsom helst kan bli offer vid en vettlös rödljuskörning. För attvisa att rödljuskörningar är oacceptabla måste böternahöjas ytterligare.Självfallet kan det finnas svårigheter för polisen attkontrollera hur förbudet mot rödljuskörningar efterlevs,men det får inte hindra oss från att ge tydliga signaler motrespektlöshet för medtrafikanter.Ofta kan det räcka med att polisen syns ute på våra vägarför att lugna trafiken. Under förutsättning att säkerhetenför den enskilde polisen kan garanteras genomradiokontakt och möjlighet till förstärkning, bör det räckamed en polis i varje bil i stället för två. För att frigöra flerpoliser till trafikövervakning bör administrativ personalsättas in för arbetsuppgifter som inte kräver polisutbildning.Folkpartiet liberalerna har under arbetat föratt ge kommunerna ökade möjligheter till egentrafikövervakning. I och skulle mankunna ha egna '''' eller gatupoliser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till höjda bötervid rödljuskörning.
mot · GG02T405 · 1993-01-26 00:00:00 — I finns cirka 100 000 motorcyklar registrerade.Att köra motorcykel innebär för många en frihetskänsla närvåren kommer och man kan ta ut sin mc igen efter vinternsavställning. Motorcykelåkandet har dock sin mörkabaksida. Det inträffar nämligen alldeles för mångamotorcykelolyckor i Sverige.Varje år dödas och skadas många motorcyklister. Dettagäller också vid en internationell jämförelse. De flestaolyckorna beror på ren okunskap.Motorcykeln är ett sådant speciellt fordon, det finns jubara två hjul, så det behövs väl utbildade lärare för attutbildningen skall nå önskad effekt.I trafikskolorna får endast de lärare som har genomgåttspeciell utbildning utbilda på mc. Grundutbildningen gerkompetens för att utbilda på alla fordon utom motorcykel.Det går inte att göra några större ''tekniska åtgärder'' påmotorcykeln som man kan göra på en bil för att skyddapassagerare och förare. Enda åtgärden är att förbättramänniskan så att hon blir riskmedveten i samband medmotorcykelkörning. Kostnaden för körkortsutbildningkommer att öka för den enskilde men för samhället blir detmindre kostnader och vi kommer att få mindre kostnader iförsäkringssystemet.Motorcyklar kör ofta i grupp. Det förekommer att mankör tillsammans med kompisarna innan manpåbörjar sin utbildning för körkort. Om man blir stoppadfinns det någon i gruppen som uppfyller kraven somprivatlärare. Händer det en olycka är det självklart att ingenanger sig som privatlärare.Att förbättra utbildningen är prövat i många andrasammanhang och vi vet att det gör önskad effekt. ,och är de enda länder i som har enhelt fri privatutbildning. Det är dessa länder som har flestomkomna om man räknar per 10 000 registerade mc. Idagfinns det inte någon kontroll på privatutbildningen.Teoriprovet kan man köpa per postorder för en kostnad av80 kr. TSV kontrollerar inte ens att den som harundertecknat utbildningsbeviset har giltigt körkort.Om utbildningen läggs om så att körkortsutbildning förmotorcykel skall ske med godkänd trafiklärare förmotorcykelutbildning kombinerat med obligatorisktminimiantal körlektioner för körning på landsväg så höjskvaliteten på utbildningen markant. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler förkörkortsutbildning för motorcykel.
mot · GG02T406 · 1993-01-26 00:00:00 — har diskussioner förts i fråga omövningskörning, körkortsålder, regler kring detta ochåldersgräns för övningskörning.Personligen fick jag mitt körkort vid ålderefter godkännande enligt kanadensisk lag och kom att bliSveriges yngste bilförare när jag som sextonåring återvändetill . Dryga har passerat och minuppfattning är fortfarande den att ungdomar har mycketstor fallenhet för att framgångsrikt lära sig att köra bil ochförstå trafikreglerna. Den springande punkten kan dockvara individuella olikheter i mognad för det ansvar som ärförenat med körkortsinnehavet.Den senast genomförda förändringen i fråga omåldersgräns gav ungdomar möjlighet att övningsköra sexmånader innan fyllda . Detta har, så långt jag förstått,utfallit positivt liksom ''prövotiden'' efter att nytt körkorthar utfärdats.Enligt min mening skulle det vara lämpligt att gå vidarei denna inriktning och ge ungdomar ytterligare tillfälle tillövningskörning genom att tillåta detta från ålder.Möjligen kan man i ett sådant läge ställa andra krav på densom fungerar som instruktör än vad som görs . Entänkbar linje är krav på längre körkortsinnehav än dagenskrav, eller någon form av lämplighetsprövning.Ett viktigt syfte med den längre övningsperioden är attbidra till att ytterligare avdramatisera körningen och fåtryggare och lugnare innehavare av nytt körkort.I samband med en sådan regelöversyn är det enligt minmening lämpligt att även se över reglerna kring körkort förtraktor. Ingen övningskörning krävs för traktorkort, ochinget praktiskt förarprov krävs -- möjligen är detta enbrist -- vid utfärdande av traktorkortet. Enligt min meningbör övningskörning inte nödvändigtvis krävas, men den börvara tillåten för den som så vill och behöver. Situationen är den att vissa försäkringsbolag inte vill försäkra A-traktorer därför att denna kategori har orsakat storakostnader i samband med olyckor.En förälder som vill övningsköra med en nyblivensextonåring i en , innan den unge fått ut sittkörkort med möjlighet att ge sig ut i trafiken tillsammansmed kamrater som har , har ingen lagligmöjlighet att göra detta.Härigenom hindras alltså många föräldrar från att ta sittföräldraansvar utan att bryta mot lagen. Att övningsköra påavsides belägna områden trots att det är olagligt kan förmånga framstå som det minst dåliga av två dåliga alternativ.Den regeländring som behövs i denna fråga ser jag som ettnödvändigt stöd till ansvarskännande föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i reglerna förövningskörning med bil,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i reglerna förutfärdande av körkort för traktor.
mot · GG02T407 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt SFS 1992:191 har länsstyrelserna rätt att ta utavgift för tillhandahållande av vissa tjänster.Avgiftsförordningen baseras på ett riksdagsbeslut enligtprincipen att full kostnadstäckning skall gälla somekonomiskt mål för den verksamhet som dessa avgifteravser att täcka. Avgifterna tas ut i form avansökningsavgifter och utgår efter olika avgiftsklasser meden lägsta kostnad om och en högsta om 21 500 kr.Om rätten för länsstyrelserna att ta ut avgifter förutförda tjänster finns i princip intet att säga.Avgiftsbeläggningen har emellertid kommit att få enknappast avsedd effekt, nämligen att vissa gravthandikappade personer som erhållit speciella hjälpmedelvia landstingens hjälpmedelscentraler drabbas.Vissa handikappade har fått fyrhjulsdrivna motorcyklar,s.k. terränghjulingar, beviljade av landstingenshjälpmedelscentraler. Det gäller här i regel personer medså grava handikapp att vanliga eldrivna rullstolar inte kananvändas. Det rör sig således om ett relativt fåtal fordon.Ett problem i sammanhanget kan vara att sådana fordonkan användas även av friska personer, t.ex. vid skogsskötseloch i fritidsbruk.De fordon det här är fråga om är placerade i avgiftsklass4, vilket innebär att kostnaden är . När det gäller enfrisk person torde intet vara att invända mot denna kostnad,eftersom det rör sig om ett relativt dyrt fordon och då detfinns miljöskyddsaspekter med i bilden.Det förefaller emellertid egendomligt att när enhjälpmedelscentral beviljar ett sådant fordon tar staten uten kostnad för att det ska kunna användas. Vid förfråganhos har handikappade upplysts om attfordonen placerats i en för hög avgiftsklass och en annanmyndighet har rått personer att överklaga avgiftsuttaget.Eftersom det rör sig om ett mycket litet antal sådanahandikappfordon i hela landet torde statens förlust vid ettavskaffande av dessa avgifter vara försumbar. Ett kravskulle kunna vara att fordonet är beviljat av enhjälpmedelscentral.Det borde vara möjligt att skyndsamt klarlägga hurterränggående fordon som tilldelats av hjälpmedelscentralkan befrias från avgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftsbefrielse förterrängfordon.
mot · GG02T408 · 1993-01-26 00:00:00 — Bruket av biltelefoner ökar lavinartat. harforskare i kunnat visa att olycksfallsrisken ökaravsevärt när en bilförare talar i telefon bl.a. på grund av attbromssträckan ökar avsevärt. Skräckexempel på attbilförare t.o.m. i kösituationer i hög fart suttit med telefoni den ena handen som man försökt anteckna ochköra med den andra handen finns omvittnade.Med den stora utbredning som biltelefonerna fått ochmed den självklara nytta som de medför är det naturligtvisinte rimligt att förbjuda användandet. Däremot bordeinformationen om den ökade risken intensifieras och ettstegvis förbud mot lösa telefoner införas. De s.k. free-hands-systemen medför mycket mindre olycksfallsrisker.En utredning om hur en sådan reglering skall genomförasbör igångsättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biltelefon och säkerhet förförare.
mot · GG02T409 · 1993-01-26 00:00:00 — Analyserna visar att omkullkörning med motorcykel, ijämförelse med kollisioner, oftast är ett förhållandevislångsamt förlopp och att den vertikalahastighetskomponenten därför inte behöver vara särskiltstor, ofta sannolikt lägre än motsvarande 1 m fall. Eftersomden horisontella hastigheten däremot kan vara hög kanmotorcyklisten komma att kana på vägbanan under en tidav . behåller han som regel enoch samma ställning ända tills han eventuellt hamnarutanför vägbanan där han snarare rullar än kanar. Om denåkande under detta förlopp inte kolliderar med fastaföremål eller träffas av det egna fordonet behöver enomkullkörning av detta slag inte leda till svårarekroppsskador.Om motorcyklistens kropp inte är väl skyddad underglidmomentet kommer dess tryck mot underlaget,friktionen och hastigheten att ge upphov till skrapsår och ivissa fall brännskador på de mjukdelar som är i kontakt medvägbanan. Såren blir då naturligtvis också nedsmutsade ochdetta leder i sin tur till infektion, försenad läkning och ökadärrbildning.Skador på bålen och extremiteterna framstår nu som detstörsta problemet. Särskilt allvarligt är problemet med delednära frakturerna på skuldror, armbågar och knän. Dessaär orsak till nästan hälften av fallen med invaliditet.Skinnkläder av god kvalitet och skyddande stoppningarmed god energiupptagning vid stötar kan ge avsevärtförbättrat skydd för motorcyklister i flertalet av de olyckorsom sker.En skyddsdräkt, tillverkad efter de rekommendationeroch föreskrifter som TSV ger i ''Regler för fordon, bilaga 17till TSVFS 1985:60'', borde alla motorcyklister ochpassagerare vara utrustade med vid framfart på motorcykel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagändringvad gäller skyddsdräkt som obligatorisk utrustning vidframförande av motorcykel.
mot · GG02T410 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett utbildningscentrum för tung trafik Kraven på alla vägtrafikanter blir allt större. De somalldeles extra känner av dessa krav är våra yrkeschaufförer.Det är ett stort ansvar att ha tunga fordon och vägar somarbetsplats.Förutom att det nödvändiga trafikarbetet måste utförasmed allt större miljöansvar -- vilket är en mänsklighetensoch naturens överlevnadsfråga -- så skall trafiksäkerhetenfrämjas. Alltför många drabbas av allvarligatrafikskador.Vid transport av farligt gods, t.ex. kemikalier och olja,är det nödvändigt med specialkunskaper om hurtransporten skall genomföras på ett säkert sätt men ocksåom vilka åtgärder som skall vidtas vid inträffadolyckshändelse. Det kan handla om att varna andratrafikanter, kunna kalla på rätt sorts hjälp och ha godkännedom om den aktuella lastens egenskaper.För att som yrkeschaufför kunna svara upp emot alla deolika krav som ställs är det nödvändigt med utbildning.Körskickligheten är givetvis det grundläggande för attundvika olyckor men speciellt när det gäller transport avfarligt gods krävs ytterligare kunskaper. För att förmedla denödvändiga kunskaperna behövs utbildningsplatser.I Kumla kommun har funnits entrafikövningsplats, den s.k. Ytongbanan, som efterhand harkompletterats så att utbildning kan ske där för den tungatrafikens behov. Personell kompetens har byggts upp ochlämpliga markområden finns för utvidgning avanläggningen.Kumla kommun och läns trafiksäkerhetsförbundhar tillsammans projekterat en utbyggnad av Ytongbanan.Med hänsyn till vikten av att en komplett anläggning förutbildning av yrkeschaufförer kommer till stånd ochmed hänsyn till det lämpliga läget i landet anser vi att statligtstöd bör ges till genomförandet av planerna. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsnatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående statligt stöd tilluppbyggnaden av ett utbildningscentrum för den tungatrafikens behov vid Ytongbanan i Kumla.
mot · GG02T411 · 1993-01-26 00:00:00 — Användning av reflexer i trafiken Trafiksäkerheten är ett av de områden som allamänniskor enskilt kan bidra till att påverka. Emellertid harmånga människor inte uppmärksammat möjligheten attsjälva förbättra den personliga säkerheten.Bilar, motorcyklar och cyklar skall enligt lagstiftningenha ljus och reflexer i mörker. Den oskyddade gåendebehöver däremot ej bära några hjälpmedel. Resultatet ärmycket nedslående. Över 100 oskyddade gående dödasvarje år i . Många av dessa tragiska olycksfall skerdärför att den oskyddade trafikanten ej upptäcks avbilföraren.Om skall kunna uppnå trafiksäkerhetsmålenmåste förbättringar ske. Stora satsningar har skett påforskning kring visualisering i trafiken. Den har visat attrelativt enkla tillämpningar ger avsevärda möjligheter tillförbättringar. En sådan möjlighet är användningen avreflexer i trafiken. Uppmärksamhetsvärdet är mycket stort.Upptäcktsmöjligheten för föraren av ett fordon medhalvljus som möter annat fordon ökar dramatiskt om enfotgängare som befinner sig utanför det omedelbarasynfältet bär reflexer. De nya utvecklade metoderna medultraviolett ljus får full effekt först om oskyddadetrafikanter kan förmås bära reflex.Under mer än 30 år har information och upplysningprövats som ett medel att öka användningen av personligutrustning i form av reflexer eller ficklampa under vandring,rullskidåkning, etc. på allmän väg. Resultatet har varitnedslående. Alltför många reflexbrickor ligger kvar ibyrålådan. Vårt grannland har enreflexanvändning bland fotgängare på . I Finlandföreskrivs bärande av sådan utrustning i lagen.Såväl svensk standard SIS 882510 för personreflexermed kravspecifikation och provningsnorm SIS 882511 förpersonreflexer finns.Inom ramen för det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet börstatsmakterna via kunna öka motivationen ochdet bör därmed vara möjligt med en särskild kampanj förutdelning och användande av reflexer. Detta bör ske viafrivilliga organisationer för att åstadkomma en så finmaskigfördelning som möjligt av dessa trafiksäkerhetshöjandehjälpmedel.För att spara liv och minska antalet olyckor i ärdet viktigt att rullskidåkare och fotgängartrafikanter tar påreflexen vid vistelse på allmän väg i mörker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anvisningar till för attinom ramen för anslaget till frivilligt och ideellttrafiksäkerhetsarbete starta en särskild kampanj förutdelning och användande av reflexer i trafiken.
mot · GG02T413 · 1993-01-26 00:00:00 — presenterades en utredning om hur AB Svenskbilprovnings monopolställning skall kunna upplösas. Dennautredning väcker stora farhågor kring den framtidatillgången på besiktningsservice i glesbygd. Glesbygdsbornaär särskilt beroende av biltransporter och därför måste,enligt , innan monopolet upphör,lösningar hittas som garanterar tillgänglig service till enrimlig kostnad.En möjlighet att bibehålla besiktningsservicen i glesbygdoch kanske t.o.m. utveckla den är att vanliga verkstäder fårtillstånd att utföra bilbesiktning. För mångaglesbygdsverkstäder skulle detta säkert vara ett välkommetkomplement till övrig verksamhet och en förenkling förkunden. Detta alternativ har dock utredaren valt att bortsefrån trots att det internationellt är den vanligaste formen. Istället föreslås att en ackrediterad besiktningsman kanutföra i en glesbygdsverkstad om där finnserforderlig utrustning.I dagsläget finns det 30 stationer som inte uppfyller deavkastningskrav som SBP uppställer. Läggs de ner efter detmonopolet upphör kommer nästan hälften (22 av 57)bilprovningsstationer i de sju skogslänen att försvinna.Tillkommer inget annat alternativ i dessa kommuner berörsnästan 80 000 bilar i trafik. Det blir befolkningen i 22 kommuner,de flesta boende i ett sammanhängande stråk i Norrlandsinland, som kommer att ha mer än till närmastebilbesiktning.Enligt egna beräkningar kommerman att behöva höja avgiften till för besiktningpå stationer i glesbygd för att nå avsättningskraven.Utredningen föreslår fri prissättning , men pekarockså på behovet av särregler i glesbygd. Det är inte rimligtatt glesbygdsbor med redan höga transportkostnaderpåläggs ytterligare kostnadsbelastningar i form av högreavgifter och ökade resekostnader till och från besiktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GG02T417 · 1993-01-26 00:00:00 — Begreppet ''korsning'' används när två vägar korsarvarandra och vid en korsning finns speciellaparkeringsföreskrifter. Definitionsmässigt anses en väg somslutar mot en annan väg, utan att fortsätta på dengenomgående vägens andra sida, vara en''trevägskorsning''. Parkeringsreglerna här är lika som vidvanlig korsning, vilket innebär att man tänker sig att denanslutande vägen fortsätter. Alltså är området där denimaginära vägen utgår belagt med parkeringsförbud.Detta skulle kunna uppfattas som förnuftigt ifallparkering i berört område störde trafik som svänger i ellerut på den anslutande vägen.Då så inte är fallet vore det motiverat att bestämmelserom parkeringsförbud i s.k. trevägskorsning ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av parkeringsregler itrevägskorsning.