ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub655 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är av avgörande betydelse för den regionalabalansen att landets enda högskola i inland gesmöjligheter till en fortsatt positiv utveckling. Högskolan iÖstersund fyller en mycket viktig funktion som ''motor'' ilänets och inlandets utveckling. Den komplettering avutbildningar som skett har otvivelaktigtstärkt länets utvecklingskraft.Den 26 november 1992 fattade högskolestyrelserna iSundsvall/och gemensamt beslut omatt gå samman i en högskola. Underhandskontakter harvisat att högskolestyrelserna har centralt stöd för dennaåtgärd. Frågan kommer att bli föremål för besluti samband med behandlingen av regeringenshögskoleproposition under våren.Syftet med det planerade samgåendet är att tillgodoseett nationellt behov av utbyggnad av högre utbildning ochforskning, att samordna och effektivt utnyttja resurserför högre utbildning och forskning inom regionen, attsäkra kvaliteten i utbildning och forskning, att förstudenter och personal skapa kreativ miljö somkännetecknas av nytänkande där flera vetenskapligaområden berörs, att bättre kunna tillgodosefortbildningskrav från samhället, att stärka deninternationella anknytningen av utbildningen ochforskningen i regionen.En central uppgift för den nya högskolan blir att mötasamhällets, både näringslivets och den offentliga sektorns,behov av högre utbildning och forskning inom regionen.Det gäller inom det samhällsvetenskapliga området, inomdet humanistiska området och inom teknik/naturvetenskap.Den nya högskolan kommer också att känna ett särskiltansvar för de regionala frågorna där inlandets problematikfår en naturlig plats.Den nya högskolan kommer i nätverkets form att haunika förutsättningar för att i ett med omgivningen brettsamarbete utveckla ett tvärsektoriellt forsknings- ochutvecklingsarbete.Detta är högskolornas gemensamma ambitioner och detfinns ett brett och djupt stöd och engagemang i båda länenför att aktivt stötta detta utvecklingsarbete, men det krävsockså en fortsatt satsning på utökning av utbildningsplatseroch resurser för forskning och utveckling.De planerade förstärkningarna av högskoleutbildningenfår inte enbart bli en fråga för de stora universitetsorterna.De mindre och medelstora högskolorna måste få en rimligandel av resurserna. Mittsverige behöver en kraftigförstärkning av den högre utbildningen och forskningen.Kvalitet i utbildning och forskning är självklart avgrundläggande betydelse för högskolorna. Anslaget för deforskningsstödjande åtgärderna måste därför ges en nivåsom gör det möjligt för högskolan att behålla och utvecklakompetens på olika områden för att säkerställa kvaliteten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GG02Ub656 · 1993-01-26 00:00:00 — Genom den kooperativa modellen som redskap sker enoerhörd utveckling i lokalt mobiliseringsarbete, därmänniskors kraft tas tillvara för att skapa självtillit, maktoch för att tillfredsställa gemensamma lokala behov.Under det senaste året har etablerat ettnätverkssamarbete med flera regioner i , därsamarbetets grund är utvecklandet av den socialaekonomin. Detta samarbete kan komma att utvecklas till ettviktigt regionalpolitiskt inslag i länets utveckling. Dennautveckling måste följas mycket noga och stimuleras genomteoretisk forskning.Det finns nu behov av att samordna och koncentreraresurserna för forskningen kring de kooperativa frågorna.Det finns forskning kring de kooperativa frågorna påflera olika institutioner på våra universitet, bl.a. påLantbruksuniversitetet för kooperativ ekonomi. Nätverketför dessa forskare utgörs bl.a. av föreningen för kooperativastudier. Någon speciell forskningi ett bredare samhällsperspektiv finns dock inte. En sådanbör därför inrättas med inriktning på den kooperativamodellens betydelse för regional utveckling. Det kommeratt finnas ett behov av att knyta den forskningen till enhögskola där det finns förutsättningar för en positivutveckling.I finns en stark tilltro till de kooperativaidéerna. har ett hundratal nyakooperativ bildats i de mest skiftande branscher ochnäringar. Förutom de många föräldrakooperativen harkooperativ startat för omsorg om de äldre,hantverkskooperativ, omsorg om de utvecklingsstörda,inköpskooperativ, bykooperativ m.m.Denna expansiva nykooperativa rörelse visar på ettkonkret sätt en tilltro till den egna kraften, engagemang ochvilja att tillsammans skapa ett bra liv i glesbygden. Inteminst är det kvinnorna som bär upp denna utveckling.Det faktum att länets alla kommuner och ,konsument-, producent- och nykooperation har gåttsamman i en ekonomisk förening för att stödja dennautveckling är en viktig manifestation. Det finns alltså enbred uppslutning kring detta nyskapande arbete.Vi är övertygade om att denna praktiska och konkretaverksamhet för glesbygdens utveckling skulle vara en bramiljö för forskning kring kooperativa frågor. Till denna förforskningen viktiga omgivning hör den statligaglesbygdsmyndighet, som är etablerad i Östersundliksom den genomförda etableringen avexpertgruppen för forskning om regional utveckling, har uttalat intresse av attÖstersund utvecklas till ett centrum för kooperativforskning.Sammantaget finns det alltså starka argument, som talarför etablerandet av en kooperativ forskning på högskolan iÖstersund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskningsresurser tillHögskolan i för forskning i kooperativa frågormed inriktning på regional utveckling och glesbygden.
mot · GG02Ub657 · 1993-01-26 00:00:00 — I den allmänna debatt som blivit följden av den s.k.bankkrisen har frågan om i vilken utsträckning effekternakunde blivit mindre allvarliga om den ansvarigabankpersonalen varit mer kompetent ofta aktualiserats.Faktum är att den för samhället så viktiga finanssektorn istort sett saknar relevant högre utbildning. är andelenhögskoleutbildade bland banktjänstemännen cirka 15procent, oftast ekonomer utan specialisering mot detfinansiella området. En önskvärd andel vore ,vilket motsvarar 21 000 personer. Det finns alltsåunderlag.Svenska Bankmannaförbundet har i sitt yttrande överutkastet till propositionen om åtgärder för att stärka detfinansiella systemet (prop. 1992/93:135) föreslagitinrättandet av finansiella högskolelinjer med inriktning motekonomi (med extern räkenskapsanalys ochriskbedömning), juridik och i har medekonomiskt stöd från upprättat ett förslag tillmagisterutbildning i Bank och kreditgivning sompåbyggnad på en treårig ekonomutbildning vid Lundsuniversitet. Härutöver föreligger planer på ett fullständigt,specialiserat program för en kombinerad bankekonomiskoch bankjuridisk utbildning. De utrednings- ochplaneringsmedel som krävs borde kunna åstadkommasgenom omprioritering, liksom driftsmedel för utbildningensgenomförande. skulle då kunna tjäna sompilotprojekt inför motsvarande utbildnings introduktion påandra högskoleorter.Med tanke på den pågående omstruktureringen av bank-och försäkringssektorn torde det vara skäl att pröva om detär lämpligt att utbildningen ges en inriktning mot hela denfinansiella sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av högskoleutbildningför finanssektorn.
mot · GG02Ub658 · 1993-01-26 00:00:00 — i har tillsammans medHelsingborgs kommun, Nordvästra och med stöd avregionala utvecklingspengar gjort en studie som belyserbehov av och möjligheter för att utvidga och organisatorisktsamordna de högskoleutbildningar som finns i Helsingborg.Nordvästra är den befolkningsmässigt störstaregionen i som saknar egen högskola. Helsingborgär jämte den största kommunen utan högskola.För att undvika att kantrar åt sydväst på grund avbrobygget är det viktigt att andra infrastrukturellainvesteringar än vägar och järnvägar genomförs i andradelar av . Härvid skulle en ökad satsning påhögskoleutbildningar i kunna vara ett lönsamtalternativ. Speciellt inom logistikområdet, på grund av denstora koncentrationen av företag inom speditions- ochtransportsektorn, skulle utbildning på alla nivåer och ävenforskning kunna bedrivas här.Kan den planerade etableringen av en svensk filial tillDanskt () i Helsingborgförverkligas erbjuder det samverkansmöjligheter inommånga intressanta teknikområden. Inte minst värdefullt ärHelsingborgs förutsättningar att erbjuda goda studiemiljöeroch boendeförhållanden, förutom det rika utbudet avkultur- och fritidsaktiviteter.Det är för hela regionens utveckling utomordentligtviktigt att inte bildligt talat växer stadenLund över huvudet. När det finns möjlighet till småavknoppningar, med bibehållna fasta organisatoriska bandtill moderuniversitetet, måste de tas till vara för att stärkaLunds ställning som ett högklassigt internationelltforskningscentrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskoleutbildning iHelsingborg.
mot · GG02Ub659 · 1993-01-26 00:00:00 — Av den totala sysselsättning inom den agroindustriellasektorn (jordbruk och livsmedelsindustri) finns iSkåne. Av de industrisysselsatta i ochKristianstads län återfinns 20 resp. inomlivsmedelssektorn. Detta visar eftertryckligt såväl Skånesdominans inom livsmedelssektorn som sektorns betydelseför det skånska näringslivet. Härtill kommer att godkännande och ett eventuellt slutförande avGATT-förhandlingarna kommer att påtagligt förändramarknadssituationen för livsmedelsföretagen.I samband med ett fullt medlemskap i tillkommernya förändringar som man redan nu måste förbereda sig för.I det sammanhanget kommer en ökad forskningsaktivitetinom det livsmedelstekniska området i vid mening att kunnafå avgörande betydelse.Detta har t.ex. våra danska grannar redan upptäckt. Därhar man inrättat ''Det F devareteknologiske Forsknings- ogUdviklingsprogram 1990-1994'' (F?TEK). Programmetsöverordnade mål är att säkra och stärka dansklivsmedelsindustris position på den internationellamarknaden. satsas 500 miljoner danskakronor av statliga medel och det förväntas att branschenbidrar med motsvarande belopp.I bedrivs ett framgångsriktforskningsarbete både vid ett antal institutioner vid Lundsuniversitet, och Sverigeslantbruksuniversitet i och vid ett antal bransch- ellerföretagsanknutna forskningscentra på både råvaru- ochproduktsidan, liksom vid teknik- ochförpackningsföretagen. Livsmedelskollegiet fungerar somett informellt samarbets- och kontaktorgan för alla som ärverksamma inom detta forskningsområde.För att framgångsrikt kunna konkurrera på marknaden iframtiden behöver skånsk livsmedelsindustri merkvalificerade produkter, högre kompetens och en bättrekunskapsbas. Det kräver också att man blir starkare ochmer sofistikerad när det gäller kunnande om konsumenteroch konsumentmarknaden.Att identifiera nischer -- en är t.ex. fysiologisktverksamma livsmedel (s.k. ) -- kommer attbli ett viktigt medel för att utvecklas. Det kräver i sin tur attde vetenskapliga resultaten snabbt kommer ut till industrinoch där bearbetas vidare.I detta sammanhang skulle en samlad insats, liknandeden danska, kunna vara av avgörande betydelse. Att skapaett skånskt livsmedelstekniskt forsknings- ochutvecklingsprogram, sammanhållet i ett livsmedelsteknisktforskningscentrum som samordnat utnyttjar alla de resursersom finns inom landskapet, är ett viktigt steg motbevarandet och vidareutvecklingen av en skånsklivsmedelsindustri. ''Vid är fästat en liten jordlapp som kallas Skåneför att visa detta hur det övriga ser ut.'' Såsade , skånsk godsägareoch framstående företrädare för det skånska jordbruket.Avsikten med ett forskningsprogram som detta är att Skåneockså skulle kunna visa hur man vidmakthåller enframgångsrik livsmedelsindustri med hela sommarknad och i full konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett skånsktlivsmedelstekniskt forskningscentrum och ettlivsmedelstekniskt forsknings- och utvecklingsprogram.
mot · GG02Ub661 · 1993-01-26 00:00:00 — tillhör ett av landets mest industrialiseradeområden. Antalet industrisysselsattta är fortfarande högt iregionen, även om antalet minskat, vilketför övrigt är en genomgående tendens i hela landet.Samtidigt som har hög andelindustrisysselsatta, har länet en låg andel av den tekniskahögskoleutbildningen. Eftersom fullständig tekniskhögskoleutbildning saknas i länet, måste ungdomar söka sigtill orter med sådan utbildning. Efter avklarade studier blirde ofta kvar på studieorten. För industrilänet Västmanlandinnebär detta att nödvändig rekrytering av högutbildadetekniker försvåras. I finns mångahögteknologiska företag t.ex ABB, , FFVAerotech, Uniroc m.fl. Dessa företag har stort behov avkvalificerade tekniker. Företagen har byggt upp förnämligaforsknings- och utvecklingsresurser inom sina områden.Om skall hålla sin framskjutna plats somhögteknologisk nation måste antalet med tekniskhögskoleutbildning öka. Även vid en kommandekonjunkturuppgång kommer behovet av civilingenjörersnabbt att öka. Därför är en kraftig kvantitativ ökning avden tekniska högskoleutbildningen med bibehållen ochgärna ökad kvalitet mycket angelägen. Antalethögskoleorter med fullständig civilingenjörsutbildning bördärför utökas. En lämplig lokaliseringsort förcivilingenjörsutbildning är . Som tidigare nämntsfinns i regionen många högteknologiska företag, som harstort behov av välutbildad arbetskraft. Att på nära håll hatillgång till såväl kvalificerad utbildning som Fou kan varaett överlevnadsvillkor för många industrier i regionen.Utifrån den vetenskapliga kompetens och de materiellaresurser, som finns inom regionens näringsliv, kan resursertillhandahållas, som snabbt kan utnyttjas av en kommandecivilingenjörsutbildning förlagd till . Genom ettnära samarbete med regionens högteknologiska företag gesmöjlighet, dels att i praktisk tillämpning överföraforskningsresultat som en högskoleverksamhet resulterar i,dels att inom den närbelägna högskolan bearbeta problemsom är aktuella för industrin och som är angelägna att lösa.Blivande civilingenjörer, som följercivilingenjörsprogrammet i elektroteknik, kan läsa de tvåförsta årskurserna i . Utbildningen är utlokaliseradfrån och sker på uppdrag av KTH. iVästerås måste de studerande flytta till för attdär fortsätta studierna ytterligare innan de är klaramed sin utbildning. På motsvarande sätt kan numeracivilingenjörsprogrammet i maskinteknik också läsas de tvåförsta åren i Västerås.De studerande bör ges möjligheter att studera till färdigacivilingenjörer i genom att fullständiga program(180 p) förläggs till i både elektroteknik ochmaskinteknik. Även ytterligare civilingenjörsprogram börefter hand förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civilingenjörsutbildning förlagdtill .
mot · GG02Ub663 · 1993-01-26 00:00:00 — En professur i yrkesmedicin Det har med all rätt klagats över att allt för mycket avlandets forskningsresurser läggs i . Enförutsättning för att forskningsmedel i rimlig utsträckningtillförs andra orter, är att det finns en god potential förforskningen.Det är därför närmast en skandal att , som ärden mest industrialiserade universitetsorten, fortfarandesaknar en professur i yrkesmedicin. Yrkesmedicinskaprofessurer finns i alla landets universitetsorter utom iGöteborg. I finns däremot två professurer.De yrkesmedicinska institutionerna är nyckelresurserför arbetsmiljöforskningen, speciellt som de verkar närasjukvården och den kliniska verkligheten. Det ärutomordentligt viktigt att även får en egenkvalificerad forskningsresurs inom det yrkesmedicinskaområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en professur i yrkesmedicin iGöteborg.
mot · GG02Ub666 · 1993-01-26 00:00:00 — Undervisning i svenska för invandrare med akademisk utbildning Alla invandrare som vill skaffa sig ett bra jobb i Sverigemåste se till att de först och främst tränar upp sinakunskaper i svenska språket. Erfarenheter säger att godaspråkkunskaper är oerhört viktigt för den invandrare somsöker ett mera kvalificerat arbete.Ger då akademiker som är invandrare/flyktingarden undervisning de kan tillgodogöra sig och som debehöver i dessa avseenden? Tar vi tillvara deras olikakompetenser och ger förutsättningar för att de skall kunnagöra kvalificerade insatser i utifrån den akademiskautbildning som de har med sig i bagaget?Nej, det tycker inte jag.Visserligen skall kommunerna se till att sfi-(svenska förinvandrare)grupperna är så homogena som möjligt medavseende på kunskapsbakgrund och studievana. I mångakommuner är det dock inte praktiskt möjligt. Därförhänder det att högutbildade akademiker läser svenskatillsammans med mycket lågt utbildade. Självklart måsteläraren anpassa studietakten till de elever som ärlångsammast. Det är slöseri med mänskliga resurser ochorättvist mot de som är ovana vid studier och behöverlängre tid och mera lärarledning.Jämför med Erasmusstudenter: läser ca 70 timmarsvenska och förväntas därefter följa undervisningen påhögskolan. De talar eller förstår därefter inte perfekt menklarar sig hyggligt i högskolans undervisning och i samvaromed svenskar. De ska heller inte stanna i eller sökaarbete här.Samma pedagogik och samma studietakt kan användasför de grupper av akademiker som ska stanna här och arbetahär. De kan dessutom förväntas lära sig en mycket brasvenska på de (riktmärke) som sfi-undervisningen beräknas omfatta.Det finns redan s.k. preparandutbildning somges vid sex av landets högskolor oftast via folkuniversiteten.Året är inrättat just för akademiker och gäststudenter sombehöver svenska språket. I dagens regelverk är det bara denandra terminen som är öppen för utomnordiskaflykting/invandrarstudenter. Första terminen är reserveradför gäststuderande. Meningen är att invandrare ska läsa sinförsta termin svenska i sfi, därefter testas tillpreparandutbildningens termin två. Men enligtRiksrevisionsverkets granskning av svenska förinvandrare -- uppföljning av reform -- är det inte enlyckad kombination för denna grupp.Jag anser att preparandutbildningen i sin helhet skaöppnas för flyktingar/invandrare. Det kräver attInvandrarverket flyktingarna väntar på beskedom uppehållstillstånd strukturerar flyktinggrupperna. Desom har akademisk utbildning bör styras mot orter i Sverigedär det finns högskola som ger preparandutbildning.Detta skulle reducera kommunernas kostnader för sfi,och det skulle ge invandraren en större chans till ett arbete iSverige där han kan använda sin i hemlandet genomgångnaakademiska utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att preparandutbildningen i sinhelhet skall öppnas för flyktingar/invandrare medakademisk examen.
mot · GG02Ub667 · 1993-01-26 00:00:00 — Examinationsrätt för magisterexamen inom vissa utbildningar vid / /(HG/S) har särskildaförutsättningar att ge utbildning på högre nivåer inomsamhällsbyggnads/samhällsplaneringsom- rådet genom dennära anknytningen till förbyggnadsforskning (SIB), () (). HG/S har somenda högskola i landet kunnat erbjuda ett studieprogram (60 p., fördjupningsdel) inom ekonomlinjen med inriktningmot fastighetsekonomi/fastighetsförvaltning. Vid SIB finnsen forskargrupp inom området med professur ochforskarutbildning. Även inom LMV och CFD finnsvärdefull kompetens som tas tillvara i utbildningen.Särskilda förutsättningar finns m.a.o. för att högskolanska få rätt att utfärda magisterexamen inom detta område.Vikten av avreglering och frigörelse betonas iregeringens utbildningspolitik. Relationen mellan regeringoch riksdag å ena sidan och universitet och högskolor å denandra ska inte detaljregleras på förhand utan i första handföljas upp genom olika utvärderingar.I linje med denna reformstrategi, och i enlighet med denutvärdering som redan skett av kvalitén vid högskolorna iÖrebro, , ochSundsvall//, bör en expertgrupptillsättas för att avgöra frågan om rätt till magisterexamenvid /. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den tillsätter enexpertgrupp för att avgöra frågan om rätten tillmagisterexamen vid /.
mot · GG02Ub669 · 1993-01-26 00:00:00 — Nybyggnader för universitet m.m. i Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är i dagmycket hög. Då efterfrågan på lokaler liksom på nyabostäder kommer att vara svag, diskuteras olika områden på vilka statliga investeringar skullekunna bidra till minskad byggarbetslöshet.Vikten av infrastruktursatsningar i vägar, broar ochjärnvägar har särskilt betonats. Det är dock viktigt att ävenprioritera rena byggnadssatsningar eftersom dessa på etteffektivt sätt skapar sysselsättning åt bredare grupper inombyggnadsarbetarkåren. Nybyggnad av en skola ellerinstitutionslokal sysselsätter, till skillnad från ett brobygge,även finsnickare, målare, plattsättare och elektriker.Byggnadsstyrelsens västra region har ett flertalförslag till värdefulla kompletteringar av de befintligauniversitets- och högkolebyggnaderna, av vilka vissa till ochmed är färdigprojekterade. Bland dessa kan nämnas:Nytt matematiskt centrum av botaniska institutionenNybyggnad för psykologiska institutionenEn satsning på dessa byggnadsprojekt kan bidra till attminska arbetslösheten för ett flertal yrkesgrupper inombyggnadsarbetarkåren, som byggnader skapasvilka är av bestående värde för som universitets-och högskoleort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begära en skyndsamutredning för att prioritera utbyggnader för universitet ochhögskolor i .
mot · GG02Ub670 · 1993-01-26 00:00:00 — utfärdar legitimation förpsykoterapeuter. Till grund för legitimationen ligger enstatlig psykoterapeutexamen eller annanpåbyggnadsutbildning som efter sakkunnig bedömninganses vara fullt jämställd med den statliga utbildningen.Behörig att antas till utbildningen är bl.a. personer somgenomgått psykologutbildning enligt studieordningliksom psykologer utbildade enligt tidigare studieordningar,vilka genomgått egen psykoterapi och handledning.Generellt kan sägas att jämfört med andra behörigagrupper intar psykologer en särställning vad avser främstden teoretiska nivån för behörighet. Till vissa delaröverstiger kompetensen t.o.m. kraven i depsykoterapiutbildningar som leder fram tillpsykoterapeutexamen.Socialstyrelsen har tidigare utgivitkompletteringsbesked av generell karaktär till psykologervilket inneburit att en komplettering bedömts nödvändigför att uppnå ekvivalering mot den statliga utbildningen.Fr.o.m. 1991 upphörde denna kompletteringsmöjlighet.Förändringen föranleddes ej av att den generellakompetensnivån hos gruppen psykologer sjunkit, ej hellerav att behov eller efterfrågan om kompletteringsbeskedupphörde.Detta aktualiserar ånyo behovet av enpsykoterapiutbildning utformad för psykologer vilken tarsin utgångspunkt i den särskilda grundkompetens, såvälteoretisk som tillämpad, som denna grupp besitter. Detframstår som ett ofantligt resursslöseri såväl ur individuellsom samhällelig synvinkel att denna kompetens ej skallutnyttjas. Enligt någon nivånivellerande rättvisetanke skalltydligen denna ''överkompetens'' ej tillgodoräknas vare sigindivid eller samhälle.Ett fortsatt kompletterings- ochekvivaleringsförfarande, samt uppbyggnaden av en särskildutbildning för psykologer vilka önskar avläggapsykoterapeutexamen, ger en möjlig omfattning avåtminstone 100 till 200 personer , vilka skulle kunnautbildas på en tredjedel till en fjärdedel av tiden för denteoretiska delen av utbildningen d.v.s. två terminer i ställetför sex terminer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda frågan om en särskildpsykoterapiutbildning för legitimerade psykologer.