mot · GG02Sk641 · 1993-01-26 00:00:00 — Skatt för TV- och radioreklam Genom TV4 och satellitkanalerna har TV-reklamen tillsvensk publik redan en betydande omfattning. Inom kortstartar också radiostationer med finansiering frånreklaminslag.Reklaminslag i TV och radio är undantagna frånreklamskatt. Motivet för att TV-reklam undantagits frånskatt har tidigare angetts vara svårigheter att dra gränsermellan svensk och internationell reklam som via satelliteroch kabelnät når svensk TV-publik.Reklamvolymen kommer att växa mycket snabbt ochdet är med hänsyn till jämbördighet mellan medierna, inteminst dagspressen, av statsfinansiella skäl och även medhänsyn till konsumenternas intresse angeläget, att snarastinföra reklamskatt, även för reklam i TV och radio.Reklamens omsättning i skilda medierDe totala reklaminvesteringarna i under år 1991var ca . Drygt hälften (14,8 miljarderkronor) investerades i icke-traditionella medier(direktreklam, kataloger, mässor, butiks- ochpresentreklam, m.m.).Drygt 12,2 miljarder kronor investerades i dags-, vecko- och fackpress, TV,bio och affischering.TV-reklamens omsättning, , var av den totala reklammarknaden, men innebar attintäkterna mer än fördubblades jämfört med år 1990.Reklamintäkterna minskade för samtliga typer av tidningar.Ökningen för TV-reklam har fortsatt i liknande takt år 1992och ökningen beräknas fortsätta även under år 1993.Fortfarande befinner sig etermediareklamen i iett utbyggnadsskede. Internationella jämförelser kan ge enuppfattning om storleksandelarna för etermediareklam närkommersiell TV och radio är fullt etablerad.Enligt uppgifter i ''TV-politiken'' (SOU 1989:73) svarari ett urval av länder TV-reklamen för av de totala reklaminvesteringarna i A-medier (dvs.annonser i dagspress, veckopress, fackpress, affischering,TV-, radio- och bioreklam och kataloger).Ländervis redovisas följande för år 1987:Italien 51 %Storbritannien 32 %Österrike 29 %Frankrike 22 %Finland 12 %Nederländerna 11 %Västtyskland 10 %Schweiz 7 %I synnerhet i och har TV-reklamensandel av reklaminvesteringarna ökat mycket snabbt, medanpressens andel minskat.Ett rimligt antagande är att TV-reklamen i frånTV 4:s marknät och från satellitsändningar relativt snartkommer att omsätta . menar vi motionärer att det är angeläget attutforma regler för reklamskatt för denna snart mycketbetydande reklamvolym.SkattesatsenReklamskatt utgår för annonsering i dagspress och för andra medier (populär- och fackpress, bioreklam,direktreklam, m.m.).Reklamskatten infördes ursprungligen för att finansieradet statliga presstödet, och den lägre skattesatsen fördagspress är ytterligare ett uttryck för statens ambition attfrämja mångfald inom dagspressen med dess särskildabetydelse för opinionsbildning och debatt.Det finns emellertid även ur konsumentsynpunktanledning att uppmärksamma skillnader mellan reklamensverkningar och uttryckssätt i olika medier. Annonser idagspress utgörs till stor del av informationsannonser(lediga platser, arrangemang etc.) Varuannonsernainnehåller -- genom anknytningen till butiker ochåterförsäljare -- oftast priser och bidrar till priskonkurrens.Generellt gäller att dagspressannonser ger merproduktinformation, medan t.ex. annonser i populärpressoch bioreklam starkt utnyttjar känsloargument för att skapamärkesidentifikation.TV-reklamen har liknande informationsinnehåll sombioreklam och annonser i populärpress och bygger ihuvudsak på känsloargument. Saklig information förmedlasi stort sett aldrig. Avsikten är att genom stark lansering avvarumärken skapa säljsituationer, där konsumenten sökervarumärket utan att värdera pris och kvalitet i jämförelsermed andra likartade varor.Radioreklamen kommer även den att i huvudsakanvändas för lansering av varumärken, men där kommer attfinnas reklam med prisinformation och kopplingar tillåterförsäljare.Enligt vår mening bör såväl TV-reklam som radioreklamhelst beskattas med den skattesats på som gäller för reklam i populärpress, bioreklam ochdirektreklam.Teknisk utformningTV-reklamen har, som nämnts ovan, ej beskattatspå grund av svårigheter att dra gränser mellan svensk ochinternationell reklam via satellitsändningarna.Motsvarande problem finns emellertid även för andramedier. Reklam -- även för svenska företag -- sprids iinternationella tidskrifter med distribution i . I dessafall accepteras att reklamen ej beskattas. Reklamtrycksakerför direktreklam trycks utomlands. I de fallen tasreklamskatt ut som en införselavgift när trycksakerna tas tillSverige.För TV-reklam bör reglerna för reklamskatt utformas såatt reklambudskap riktade till svensk publik beskattas likaoberoende av om reklambudskapen överförs via marknäteller per satellit.Flera möjligheter bör stå öppna för skattereglernastekniska utformning. En möjlighet är att rätten attinkopplas till kabelnäten knyts till redovisning ochinbetalning av reklamskatt för satellitföretag, som harsvenskspråkiga reklaminslag i sina sändningar.Med tanke på det -- jämfört med övriga media -- starktbegränsade antalet sändande företag bör tillämpningen avskattereglerna inte kräva någon större byråkrati. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av reklamskatt i radiooch TV.