mot · GG02Jo676 · 1993-01-26 00:00:00 — Miljöproblemen är en av vår tids ödesfrågor. Vi harmiljön och naturen till låns för att lämna arvet vidare tillkommande generationer. Vi får inte utveckla vårt samhälleså att unika naturvärden offras för alltid. Det är ett centraltinslag i den förvaltarskapstanke som ligger till grund förfolkpartiet liberalernas miljöpolitik.Även en storstad skall ha en bra miljö, t.ex. ren luft, rentvatten och tillgång till grönområden. Miljösituationen iStockholmsområdet är gynnsammare än i många storstäderutomlands. Vi måste ta lärdom av de misstag som gjorts vidutbyggnaden av storstäder på andra håll i världen, så attdessa inte upprepas här.De framtida miljöproblemen måste analyserasutförligare. Tecken tyder på att den ekologiska balansen påflera håll i regionen är allvarligt hotad. Inte minst bör deundersökningar och utvärderingar som igångsatts undersenare år om sambanden mellan trafik, luftföroreningar ochhälsa fortgå och fördjupas.LuftföroreningarFörsurningen har blivit ett av den industrialiseradevärldens största hot mot skogar, sjöar och grundvatten.Försurningen måste återigen komma i förgrunden imiljöarbetet. Utsläppen av försurande ämnen måsteminska.Även om privatbilismen är mindre i Stockholmsregionenän i övriga så innebär koncentrationen väsentligabidrag till försurningen och annan luftförorening ochdärmed bl a till förstörelsen av kulturminnesmärken.Luftföroreningarna påverkar inte bara människor ochnatur. Vi riskerar också att för alltid förlora omistligakulturella värden när skulpturer och byggnader sakta vittrarsönder.Det är till övervägande delen trafiken som i Stockholmslän bidrar till luftföroreningsutsläppen. Bil-, buss- ochlastbilstrafiken samt flyget måste genom både ökaderestriktioner och stimulanser förmås att reducera utsläppen.Redan under sommaren 1988 kom bevisen för attriksdagens beslut om miljöavgifter för flyget börjat geresultat. Genom modifiering av planens motorer anser mansig nu kunna reducera utsläppen av kväve- ochkolföreningar högst påtagligt vid . Mycket återstårdock att göra, inte minst som flygtrafiken ökar.Reducering av föroreningarna kan ske genom rening vidkällan d.v.s. före utsläpp, genom övergång till trafik medmiljövänligare motorer och bränslen, effektivareutnyttjande av transportapparaten eller energin samt på siktgenom en annan bebyggelseplanering av bostäder ocharbetsplatser som minskar behovet av arbetsresor. Attbygga ut en komplett ringled inkl Österleden skulleverksamt bidra till att få bort en stor del av trafiken från city.Den katalytiska avgasreningen på personbilar från 1989års modell hinner endast få begränsat genomslag till 1995 dåenligt tidigare beslutade målsättning utsläppenav t.ex. kväveoxider skall ha minskat med i hela landet. Denna målsättning har senarelagtstill 1998. Åtgärder för och konsekvenser av att minskautsläppen av kväveoxider till 1998 bör redovisas.Den katalytiska avgasreningen beräknas enligtnaturvårdsverket endast hinna bidra till att begränsaökningen av luftföroreningarna åren 1980--1995.Reningskraven på dieselfordon borde ha införts tidigareenligt liberalernas förslag.Traktorer, maskiner och andra arbetsredskap står förstora utsläpp av buller och avgaser. Det är därför angelägetatt marknaden för de nya miljövänliga lösningarna får stödgenom att staten och statliga verk vid upphandling avarbeten och entreprenad, för t.ex. väg- och järnvägsbyggen,föreskriver att bästa tillgängliga teknik skall användas.För att underlätta detta är det angeläget att arbetet medatt skapa normsystem för miljöklassificering för maskineroch traktorer och arbetsredskap bedrivs skyndsamt.En rad ytterligare åtgärder bedöms emellertid somnödvändiga för att komma till rätta med luftföroreningarnai . Utbyggnad av kringfartsleder,infartsparkeringar och miljöanpassad kollektivtrafik ärnödvändiga.I en motion om arbetsmarknad, utbildning ochkommunikationer i har vi utvecklatargumenten för att bör få tillgång till enrimligare andel av anslag till väg- ochtrafikinvesteringar. I första hand måsteDennisöverenskommelsen följas av eforderligaåterstående beslut och ett genomförande säkras. Nyamöjligheter till styrmedel bör också skapas, t.ex.vägavgifter på vissa vägsträckor och miljöavgifter påbilismen i form av t.ex. trängselavgifter.Utveckling av teknik för miljövänlig drift avkollektivtrafik och bilar samt för rening bör stimuleras.Riksdagen har beslutat om utökning av skyldigheten attupprätta miljökonsekvensbeskrivningar. Detta beslutinnefattar dock ej översikts- och detaljplaner. Det bör blikrav på miljökonsekvensbeskrivningar också införöversikts- och detaljplaner som innebär större förändringarav bebyggelse eller verksamhet i län.Farlederna i skärgården och i är hårttrafikerade av fartyg som fortfarande ofta drivs medhögsvavlig olja även om färjerederierna nu frivilligtövergått till lågsvavlig olja. Trots mycket hårda krav föreldningsoljor på land så kan fartygen använda drivmedelmed svavelhalter som förbjöds för t.ex.fastighetsuppvärmning för många år sedan.Anledningar till detta är bl.a. avsaknad avinternationella överenskommelser och svensk lagstiftningsamt att farleder inte faller under miljöskyddslagen. Enändring bör komma till stånd. bör hosregeringen begära förslag till lagändring så attmiljöskyddslagen också gäller våra farleder.Mer ekologiskt inriktad energiförsörjningDet är viktigt att också , som en avde sista regionerna i landet, nu ställer om till ett merbalanserat och mer ekologiskt inriktat energisystem för attså långt det är möjligt ersätta fossila bränslen som kol, oljaoch gas. Både ur miljö- och sårbarhetssynpunkt är dettaangeläget.I länet har på flera håll genomförts energiprojekt, t.ex.flera värmepumpar, som kraftfullt bidragit till att sänkaoljeförbrukningen. Fjärrvärmenätet är väl utbyggt även omdet fortfarande finns en hel del ytterligare att göra med attbinda ihop värmesystemen.I länet är dock andelen biobränsle mycket låg. Det berorinte på brist på bränsleresurser eller svag ekonomi utan påbrist på eldningsanläggningar.Man behöver inte förflytta sig långt från föratt komma till städer som får merparten av sin fjärrvärmefrån biobränsleeldade värmeverk.I bedöms biobränsle finnastekniskt/ekonomiskt tillgängligt. Denna siffra kan jämförasmed ett totalt värmebehov i länet på ca . Dessutomfinns det mycket goda möjligheter att tillföra biobränslemed båt eller järnväg från längre håll, t.ex. ,, eller . För att detta skall bli enrealitet krävs dock att nya eldningsanläggningar byggs ellergamla byggs om.I energipolitiska beslut baserat påöverenskommelsen om energin, som träffats mellanfolkpartiet liberalerna, och socialdemokraterna,framgår tydligt att denna typ av omläggningar avenergiproduktionen kan omfattas av stimulanser från statligsida. Förändringen av energianläggningar i länbör få del av sådana resurser.Miljöfarliga transporterDe oljetransporter i stor skala som går genomStocholms skärgård är ett ständigt hot mot miljön.Oljehamnen i bör därför flyttas till Nynäshamn.Möjligheten att bygga en pipeline för oljetransporter börprövas.Mälaren som är en av landets största dricksvattentäkterbör skyddas genom införande av särskilda restriktioner förkemikalieanvändning och -transporter och skydd avtillrinningsområden. Vid transporter på börsärskilt stränga skyddskrav gälla.Genom och transporterasårligen nära 5.000.000 ton olja, bensin och fotogen, men fördessa gäller inga särskilda skyddskrav. Vid ett störreoljeutsläpp i skulle huvudstadens dricksvattenförstöras och stränder och djurliv ödeläggas föroöverblickbar framtid. Kemikalietransporter sker i fartygmed dubbelskrov. Samma krav bör införas för tankfartygför oljeprodukter. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.När det gäller säkerheten i övrigt så finns önskemål frånlotsarnas sida att kunna ha en mer exakt rapportering omvar fartygen befinner sig. Man har upprättat tvårapportpunkter, och det räcker med ett beslut frånlänsstyrelsen för att det ska bli obligatoriskt för fartygen attrapportera sig vid dessa punkter. Med hjälp av dessa merexakta lägesbestämningar bör möjlighet införas att stoppaett fartyg om det finns risk att två fartyg med farlig last mötsi någon av de trängre passager som finns i Mälaren.Idag finns inte anmälningsplikt för alla fartyg som harnågon typ av miljöfarlig last. Alla ämnen är dessutom inteklassade som miljöfarliga även om de orsakar påtagligskada om de kommer ut i en vattentäkt av Mälarensbetydelse och storlek. Det är därför angeläget att en sådananmälningsplikt införs. Det praktiska förfarandet är enkeltatt ordna eftersom varje fartyg ju måste passera någon avslussarna i eller . Uppgifter om typ avlast och volym skulle väsentligt underlätta enräddningsaktion om en olycka händer.En lång rad utredningar under har framlagtförslag till åtgärder för att förbättra säkerheten.Genomförandet av konkreta åtgärder bör nu ske snarast.Förslag om att skapa en ny farled för Finlandstrafiken,Rödkobbsleden, diskuteras nu livligt. Den skulle innebäraatt intrång gjordes i nya miljöer i Stockholms skärgård.Farleden skulle betjäna den mycket tunga ochmiljöförstörande trafiken med Finlandsfärjorna och sägsvara nödvändig för att de stora båtarna skall kunnamanövreras säkert. En bättre lösning är då att begränsastorleken på färjorna, så att säkerheten kan blitillfredsställande med befintliga leder i den så känsliga ochunika miljön i . Så länge ingamiljökonsekvensbeskrivningar visat att Rödkobbsleden ärett väsentligt bättre alternativ än befintliga farleder bördenna inte komma till stånd. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.NaturvårdLänsstyrelsens miljövårdsenhet bör förstärkas p.g.a. attden stora befolkningskoncentrationen ställer särskilda kravpå resurser för samordnad miljöplanering i hela Stockholmslän.Tack vare kampanjen ''Håll skärgården ren'', och andrainformationsinsatser, har människor blivit mer rädda omvår unika skärgårdsmiljö. All utveckling i skärgården måsteske med särskild hänsyn till den känsliga naturen. Det gälleri hög grad sjöfarten -- särskilt med alltstörre tonnage, som bl.a. medför ökade luftföroreningar,buller och slitage på stränderna.Storstadsbor är liksom andra beroende av tillgänglig ochfri natur för friluftsliv och annan rekreation.Regionplaneringen och kommunernas långsiktiga planeringskall syfta till att säkerställa att tillräckliga grönområdenkommer att finnas . Även när beslut skall fattasom enstaka mindre exploateringar av grönområden är detangeläget att de långsiktiga och övergripande behoven avnaturmark uppmärksammas.Den orörda naturens långsiktiga värde för samhälletmåste vara en viktig förutsättning för all planering och alltidställas mot kortsiktiga ekonomiska intressen. När ettområde väl är exploaterat går det inte att återställa.Fler områden i bör ges ett fastare skyddgenom inrättande av naturreservat, naturskyddsområde,naturvårdsområde eller den av liberalernaföreslagna nya skyddsformen hänsynsområde.Bevara det öppna landskapetI storstadsområdena är det särskilt viktigt att bevara denöppna landskapsbilden och att skogar, ängar och hagmarkerfinns tillgängliga för rekreation och friluftsliv. RuntStorstockholm är det ytterst viktigt att detsammanhängande ''gröna bältet'' bevaras. Det går genomregionen som sammanhängande naturområden och medspridningskorridorer mellan dessa.Enligt inventering av ängs- och hagmarkeri är det 2.233 ha som klassas som mestvärdefulla och som har högsta prioritet för att bevaras.Om folkpartiförslaget om en generell arealersättningskulle genomföras, innebär det att 1.000--perhektar och år skulle avsättas för att bevaraodlingslandskapet.Den arealersättning som utgår är huvudsakligenolika former av NOLA-bidrag (naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet). Pengarna för NOLA-bidrag kommerfrån flera olika håll, men är ändå helt otillräckliga. IStockholms län är det staten via ochlänsstyrelsen, , och i mycketliten utsträckning kommunerna som bidrar. Till dettakommer kostnaderna för naturvårdande åtgärder i dekommunala naturvårdsområdena.Nu behövs det ett samlat grepp för att på effektivaste sättanvända pengarna från staten och de regionala organen.Alla pengar från de olika instanserna bör läggas ihop ochsedan användas så att största möjliga effekt uppnås. Ävenkommunerna måste räkna med att ta betydligtstörre ansvar för naturvårdsåtgärderna.I är även skogen av största betydelse förrekreation och friluftsliv. Därför är det särskilt angeläget attnaturvårdsanpassa skogsbruket i tätortsnära områden somStorstockholm. Storskaligt skogsbruk med jättemaskinergör ju skog och mark helt oframkomliga, då dessa skövlarskogen på ett effektivt sätt. Redan vid plantering av ny skogbör rekreationsvärdena beaktas.Naturvårdsersättning, s k skogs-NOLA, som folkpartietliberalerna föreslagit, bör lämnas till skogsägare som åtarsig särskilda och långtgående hänsyn till naturvård ochrekreation i sitt skogsbruk.Skärgården och de små med sina skogar ärnaturligtvis extra känsliga områden för t ex kalhuggning.Det är också från landskapssynpunkt närmast ovärderligtatt skogsbruket bedrivs varsamt.Källsortering av avfallKällsortering av sopor bör underlättas genom attbostäder vid ny- och ombyggnad förses med utrymmen förförvaring av utsorterat avfall.Ett problem, som inte är lika uppmärksammat, ärindustriavfallet, som i en huvudstadsregion är av betydandedimensioner. Det är angeläget att också detta sorteras.Källsortering är positivt ur flera aspekter; bland de''vinster'' man gör kan nämnas:Försäljning av detkällsorterade materialet samt hushållning med råvaror ochresurser.Minskad påverkan på miljön genom att vissamiljöfarliga produkter undantas från den centralaavfallsbehandlingen.Förbättrad arbetsmiljö förhämtningspersonalen, t.ex. genom att glas och andraskärande material inte kastas i soporna.Man har på flera håll i haft försöksverksamhetmed källsortering och det har på många ställen fallit väl ut.Inte minst har försöken i varit mycketframgångsrika. Kanske är det också extra viktigt att dettastimuleras i storstadsregionerna eftersom koncentrationenav människor är så hög och deponeringen av den enormamängd sopor som produceras är ett problem, inte minst avutrymmesskäl. Intresset att medverka med källsortering ärmycket stort hos allmänheten. Förutsättningen är dock attutrustning och utrymme finns i det hus man bebor. Vid bådeny- och ombyggnad bör källsortering prioriteras.En mycket viktig förutsättning är också att en långsiktigmarknad och avsättning kan skapas och upprätthållas fördet utsorterade materialet.Ekologiskt synsättDet vatten som används bör hanteras så att det hämtasupp, lämnas, rensas och sedan återlämnas i ursprungligtskick. Det bör även gälla grundvattnet som tas upp urenskilda brunnar. På det viset får man ett ekologisktkretslopp för vattnet.Folkpartiet liberalerna vill satsa mer på utveckling avtekniken vid rening och vi föreslår att flera alternativareningsmetoder prövas. Internationellt samarbete -- gärnamed eller deras regioner -- bör ge snabbtresultat. En utblick till och visar att debitvis har kommit längre. Den norska utvecklingen avbiologiska reningsverk borde vi ta tillvara och pröva i ökadutsträckning för mindre reningsverk upp till 200 (), som samarbetar medStockholms läns landsting i omgivningshygieniska ochförebyggande hälsofrågor, bör fortsätta arbetet medanalyser av den samlade påverkan på människan som olikaomgivningshygieniska faktorer har. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt miljökonsekvensbeskrivningar, förutom i dehänseenden som redan har införts, bör upprättas även föröversikts- och detaljplaner som medför större förändring avnatur eller bebyggelse i huvudstadsregionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående arbetsredskap,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans för utveckling avmiljövänlig teknik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av stimulanser tillStockholmsregionen för att få till stånd en ökad användningav biobränsle,25. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skyddet av skall förstärkas genom attrestriktioner införs för kemikalieanvändning påtillrinningsområden av särskild betydelse,6. att beslutar att tankfartyg i Stockholmsskärgård och på skall beläggas med krav pådubbelskrov,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk rapportering förfartyg i samt om ökade befogenheter förlotsarna,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av anmälningspliktföre infart i ,49. att hos regeringen begär förslag till enlagändring som innebär att miljöskyddslagen skall gällaockså för farleder i svenskt vatten,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Rödkobbsleden,311. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljöfarliga transportergenom huvudstaden bör begränsas,412. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt anförts i motionen om att åtgärder för attbegränsa luftföroreningarna skall beaktas vid olikamyndigheters arbete,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd för känsliganaturområden,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öppna landskap, ängs- ochhagmark,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planering för källsortering avavfall vid ny- och ombyggnad av bostäder, samt ommarknad för källsorterat avfall,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt anförts i motionen om skydd för miljön iStockholms län.1 Yrkandena 1, 15 hänvisade till BoU2 Yrkande 4 hänvisat till NU3 Yrkandena 6, 7, 10 hänvisade till TU4 Yrkandena 8, 11 hänvisade till FöU