mot · GG02Ub513 · 1993-01-26 00:00:00 — och de privata skolorna Samhället har det övergripande ansvaret för barnens ochungdomarnas skolgång och utbildning. Genom grundskolanerbjuds alla elever, oberoende av geografisk hemvist ochsociala förhållanden, en likvärdig utbildning. Grundskolanär avsedd för alla och utformad för att tillgodose deskiftande behov eleverna kan ha. läroplanspeglar vår demokrati, samhällssyn och människosyn.Grundskolan utgör därmed en del av fundamentet församhället i dag.I ett mångkulturellt samhälle som vårt är det angelägetatt det uppväxande släktet i skolan får en gemensamreferensram, som olika åsikter fritt skall kunnabearbetas utifrån de grundläggande mänskliga ochdemokratiska värderingarna, som de uttrycks i läroplanen.Det är av ett särskilt stort värde att barn och ungdomar iskolan möter andra erfarenheter, värderingar och en annanlivssyn än den som i övrigt präglar deras uppväxtvillkor. Detger skolan en viktig roll för att utveckla respekten för andramänniskor och för att träna förmågan till samarbete. Dettasker bäst i en skola där elever med olika social bakgrund,skilda kulturella och religiösa traditioner arbetartillsammans. Den gemensamma skolan skall vara enmötesplats för olika kulturer och värderingar.Skolan skall aktivt och medvetet påverka och stimulerabarn och ungdomar att vilja omfatta vår demokratisgrundläggande värderingar och låta dessa komma tilluttryck i praktisk vardaglig handling. Skolan skall stimuleraelevernas utveckling till fria och självständiga människorsom kan ta ansvar och söka kunskap för att i samverkan medandra förstå och förbättra sina egna och sinamedmänniskors livsvillkor.Skolan skall bidra till en fostran av barn och ungdomarsom vilar på de normer som är av grundläggande betydelseför uppbyggandet av vårt samhälle. hartilldelats en uppgift som är en av samhällets viktigastedemokratiserande och jämlikhetsskapande krafter.Behovet av att starkt förankra demokratins grundläggandevärderingar hos barn och ungdomar är lika viktigt somnågonsin tidigare.Grundskolan måste utvecklas fortlöpandeGenom successiv reformering av harmöjligheten att inom dess ram tillgodose olika intressen ochpedagogiska inriktningar ökat kraftigt. Den nu gällandeläroplanen ger en stor handlingsfrihet. Huvudmomentenanger vad som måste ingå i skolans undervisning. Men tilldessa obligatoriska kunskaper och färdigheter ges stortutrymme för val genom lokala beslut och med hänsyn tillelevernas önskemål. har kommunerna själva attfastställa kursplaner och timplaner och därmed möjligheteratt ytterligare profilera skolan. Undervisningen är inte låsttill någon särskild pedagogisk metod.I fördelas resurserna efter elevernas behov.Den elev som behöver extra stöd för att få en medkamraterna likvärdig utbildning skall kunna få det inomramen för de resurser som finns. Det kan variera från någratimmars extraläsning med en lärare efter en tids sjukdom,till en personlig assistent , som gör detmöjligt för en handikappad elev att delta i undervisningentillsammans med sina jämnåriga kamrater.I dag ger det allmänna skolväsendet utrymme förnytänkande och försöksverksamhet som aldrig tidigare.Detta utrymme utnyttjas. Det satsas stora resurser ute ikommunerna för att stimulera till utveckling avgrundskolan och tillmötesgå de krav på förändringar somförs fram från elever och föräldrar och från de anställda iskolan. Behovet från samhällets sida av fristående skolorför att från dessa få värdefulla pedagogiska eller andraerfarenheter är därför betydligt mindre än tidigare.Det råder politisk enighet om att samhället skall ge stödäven till privata skolor. Däremot går uppfattningarna starktisär om hur stort stödet skall vara samt på vilka grunder detskall beräknas. Den utformning stödet till de privataskolorna fick genom riksdagsbeslutet harinneburit att privata skolor runt om i landet kraftigt gynnatspå bekostnad av kommunens egna skolor. Det finns mångaexempel på detta.Vi socialdemokrater förordar ett system som innebär attkommunens politiska företrädare skall bedöma de behov avresurser som den enskilda skolan har, och detta oberoendeav om det är kommunens egen skola eller om det är enprivat skola. Vi förordar därför att skollagen ändras påsådant sätt att kommunen har att bedöma de behov avresurser som föreligger i de egna skolorna och i de privataskolorna på lika villkor, samt tilldela resurserna i enlighetmed dessa bedömningar.Öppenhet och toleransDet finns även anledning att se över de riktlinjer som styrSkolverkets arbete med godkännande av privata skolor. Detär i detta sammanhang angeläget att framhålla det avsnitt ipropositionen om valfrihet och fristående skolor(1991/92:95) där förra utbildningsministern . Där anförs:Enligt mål och riktlinjer i läroplan skallskolans verksamhet präglas av de grundläggandevärderingar om demokrati, tolerans, jämlikhet m.m. påvilka det svenska samhället bygger. Skolan skall aktivt ochmedvetet påverka och stimulera barn och ungdomar attvilja omfatta vår demokratis grundläggande värderingaroch låta dessa komma till uttryck i praktisk, vardaglighandling. Jag anser det självklart att samhället i sitt ochelevernas intresse måste ställa ett motsvarande krav påfristående skolor. För att en fristående skola skallgodkännas för skolpliktens fullgörande, måste skolan i sinundervisning och övriga verksamhet omfatta det svenskasamhällets grundläggande värderingar och de riktlinjer förfostran och utveckling som anges i målen för grundskolan.En fristående skola måste därför utveckla sådanaegenskaper hos eleverna som kan bära upp och förstärkademokratins principer som tolerans, samverkan ochlikaberättigande mellan människorna. En fristående skolabör exempelvis inte godkännas om den inte är beredd attverka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Den kansjälvfallet inte heller godkännas, om den vill tillämpa agaeller andra lagstridiga uppfostringsmetoder. Verksamhetenbör inom mycket vida ramar kunna präglas av olikaåskådningar och värderingar, men det finns alltså gränsersom samhället bestämt måste hävda. -- Att en friståendeskola är präglad av ett speciellt synsätt får självfallet inteleda till att undervisningen ger eleverna en ensidig bild avdet som lärs ut. Skolan måste respektera att människor ivårt land har skiljaktiga meningar och värderingar ochredovisa dessa. Det måste råda tolerans och öppenhet iskolans verksamhet och undervisningen måste vara sakligoch allsidig.Detta är krav på vad som skall prägla de privata skolornaoch utgör förutsättningar för godkännande av dessa. Videlar förutvarande och nuvarande skolministrarnasinställning i detta avseende och anser att detta måste lyftasfram när skolor ansöker om godkännande liksom i denkontinuerliga uppföljningen av de privata skolornasverksamhet.Det har godkänts skolor, som förefaller ha som ett avsina mål att ''skydda'' barnen från kunskaper om sådant somman inte tycker om -- bl.a. andra religioner än den egna ochdet man anser vara oförenligt i övrigt med den egnaövertygelsen. Inte minst i samband med debatten omstandardproven framgick detta tydligt.Vi anser att bör få regeringens uppdrag attutvärdera den hittillsvarande verksamheten utifrån ovannämnda aspekter och lägga fram förslag om tydligare kravför godkännande av privata skolor för fullgörande avskolplikten.Vi föreslår också att de privata skolorna skall ingå ikommunens skolplan och att kommunen därvid anger omen skola medgivits speciella intagningsregler. Det kan gällaskolor med speciell religiös inriktning ellerföräldrakooperativ där medlemskapet är själva grunden föratt man startat skolan.Nedre gräns för antalet eleverKatalogen över godkända skolor visar att många privataskolor är mycket små. Det finns flera skolor med enbart 6--8 elever. av de godkända skolorna har färre än 15elever.När det gäller helt nystartade skolor, som vill växa in isin slutliga form, är det självklart acceptabelt med en visssådan ''växtperiod''. Däremot kan vi inte acceptera attskolor med bara en litet fåtal elever i längden skall kunnaerhålla stöd. Det kan ifrågasättas både av ekonomiska ochpedagogiska skäl.Det är ingen tvekan om att mycket små skolor fördyrarskolväsendet på ett sätt som är oförsvarligt. I flerakommuner försvårar den frikostiga tilldelningen av resursertill privata skolor för kommunerna att ta ansvar för attalla barn erbjuds en bra undervisning. Någon sådanskyldighet är inte förknippad med bidragen till de privataskolorna. Vi anser därför att det finns starka skäl attöverväga en nedre gräns för elevantalet för att en skola skallfå stöd från kommunen.För detta talar också att mycket små skolor, med bara ettfåtal elever, riskerar att inte kunna erbjuda den kreativa ochallsidiga miljö som bör prägla en skola.Vi anser att regeringen bör uppdra åt attpresentera förslag om en nedre gräns för antalet elever iprivata skolor som får kommunala bidrag, och hur sådanaregler skall anpassas för nystartade skolor.AvgifterI och med att samhället ikläder sig samma ansvar förfinansieringen av de privata skolorna som för kommunensegna, anser vi att skälen för att ta ut särskilda avgifterbortfaller.Om en skola skall kunna anses öppen för alla måste denvara fri från avgifter. Även låga avgifter riskerar att fåsegregerande effekter. Vi menar då inte det som i dagnormalt förekommer i form av t.ex. föräldrabidrag vidskolresor, vissa längre utflykter, och teater- och/eller andrakulturevenemang utöver det som skolan står för.Vi anser att som sin mening bör ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om avgifter igrundskolan.Uppföljning och utvärderingSåväl kommunernas skyldighet att lämna bidrag tillprivata skolor som uppgiften att utöva den omedelbaratillsynen kräver att de privata skolorna åläggs att medverkai den uppföljning och utvärdering som kommunernabedriver.Detta är nödvändigt både för att kommunerna skall haett korrekt underlag för sin bedömning av resursbehovetoch för att de har de bästa förutsättningarna att fånga uppsynpunkter och omdömen om de skolor som finns inomkommunen, oberoende av om de är privata ellerkommunala.Vi föreslår att beslutar att fristående skolasom erhåller medel på ett med kommunens skola likvärdigtsätt skall åläggas att stå under tillsyn av bidragsgivandekommun och att medverka i sådan uppföljning ochutvärdering som kommunen bedriver. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fristående skolors rätt att fåmedel av kommunen bör utformas som en skyldighet förkommunen att tillämpa samma bedömningsgrunder somgäller för medelstilldelningen till de kommunala skolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydligare krav på friståendeskolor för godkännande för fullgörande av skolplikten,3. att beslutar att fristående skolor, somerhåller medel på ett med kommunens egna skolorlikvärdigt sätt, åläggs att stå under tillsyn av bidragsgivandekommun och att medverka i sådan uppföljning ochutvärdering som kommunen redovisar,4. att beslutar att fristående skolor, somerhåller medel på ett med kommunens egna skolorlikvärdigt sätt skall finnas upptagna i kommunens skolplan,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nedre gräns för antalet eleverför godkännande av fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ej tillåta elevavgifter vidfristående skolor när de erhåller medel för verksamhetenfrån kommunen på ett med kommunens skolor likvärdigtsätt.