mot · GG02U509 · 1993-01-26 00:00:00 — Medlemskap i /EU HistorikSverige sökte medlemskap i (dåvarande EEC) på60-talet, men drog tillbaka ansökan, eftersommedlemskap inte var förenligt med neutralitetspolitiken.Eftersom EG också är intresserat av ett gott utbyte med ossoch de andra EFTA-staterna, fick vi ett frihandelsavtal1973, som näringslivet länge var tillfredsställda med.Industriförbundets påtryckningarEG självt karaktäriserade sin kris , som ''eurosklerosis''. När blev chef förEG-kommissionen och där antog den i storkoncernenPhilips författade vitboken om ''den inre marknaden'',avlöstes pessimismen och trögheten av ''eurofori'',fortfarande enligt EGs egen terminologi.I blev nervöst att den inremarknaden skulle diskriminera svenskt näringsliv. Manengagerade sig i en enorm propagandakampanj, med bl ariktade insatser mot olika grupper i samhället, t exsmåföretag och LRF, och helsidesannonser med löstgrundade påståenden att halkar efter. Man flyttadekapital ur landet till EG i en storleksordning somöverträffade och USA.Det är helt klart att det var näringslivets påtryckningarsom fick den socialdemokratiska regeringen att först gå inför och så medlemskap. Alla större partier slötupp.Sverige inlämnade sin ansökan ommedlemskap i , , inte tillEuropeiska Unionen, EU. Efter ett idecember 1991 i förelades medlemsstaterna ettförslag om att bilda Europeiska Unionen med gemensamutrikes-, säkerhets- och försvarspolitik,vilket kan leda till ett gemensamt försvar, samt enekonomisk union (EMU).Storbritannien och fick vissa undantag iMaastricht-traktaten.Den 2 juni 1992 sade nej till Maastricht-traktaten. accepterade unionen med knappmajoritet. har beslutat att inte ratificeratraktaten förrän prövat frågan på nytt. Vidtoppmötet i förtydligadesDanmarks undantag och man planerar en nyfolkomröstning i vår.En av förutsättningarna för EMU har försvunnit i ochmed att EGs valutasamarbete brutit samman.EG befinner sig i en kris med fallande tillväxt ochökande arbetslöshet. Fredsansträngningarna i f dJugoslavien har inte lyckats.EG-kommissionens svar på vår ansökan ommedlemskap, den s k avin, välkomnar , men intesom medlemmar i utan i Europeiska Unionen, enligtMaastricht-traktaten. Man gör klart att vi inte kan räknamed några undantag som kan tillkomma länder som redanär medlemmar. Förhandlingarna börjar omde delar som inte omfattas av Maastricht-traktaten, främstjordbruks- och regionalpolitiska frågor. Först när alla skrivit under Maastricht-traktaten, kanförhandlingarna slutföras.Svenska förhandlare har visat en stor iver att blimedlemmar till varje pris. De krav som fördes fram frånc och från s , accepteras med enklackspark, kanske i medvetande om att de inte spelar såstor roll. Huvudsaken är att alla går med på att förhandla.Mönstret från EES-förhandlingarna går igen. Sverigevar pådrivande och karaktäriserade övriga EFTA-länderskamp för att skydda sina miljö- och försörjningsintressennärmast som onödiga förhalningar.Sverige låter sig utnyttjas, dels som påtryckningpå , eftersom möjligheten att bli det enda nordiskalandet som inte är med i unionen kan bli en viktig faktor ideras ställningstagande i folkomröstningen. Dels harmedlemskapsförhandlingarna blivit nyttiga för EGssammanhållning. President uppges ha sagt attutvidgning behövs för att upprätthålla momentum iEuropeiska Unionen. Det är som när man försöker räddaett äktenskap genom att skaffa ett nytt barn. Det brukarinte gå bra.EG/EU-medlemskap som räddning ur krisen ellertvärtom?Offentlig upphandling under tvångJag tvivlar på att reglerna i ''den inre marknaden'' om attgöra konkurrensen obligatorisk i den offentliga sektorn ipraktiken kommer att gynna svenska företag. Reglernastrider också enligt min mening mot marknadsekonomin.Man kan väl inte hindra en kund från att köpa en dyrarevara om han vill ha den hellre än den billigare? Varför skabeställare tvingas ta ett anbud mot sin vilja därför attdomstolar anser att det är ''mer ekonomiskt fördelaktigt''?Även om vi i kommer att förmå kommunerna attupphandla enligt EGs regler, tvivlar jag starkt på att kommer att göra det.Sverige har nått sin höga materiella standard genomatt avvika från de mönster som andra industriländer valde,inte genom att anpassa sig. Blandekonomi, skatt efterbärkraft, samförstånd i stället för konfrontation. Direktörnsbarn går i samma skola som arbetarens. Vi tycker inte attfolk ska stå med mössan i hand. Jämlikhet är ett sätt att ökagemenskapen. Social välfärd är en rättighet. Allt dettaväckte beundran runt om i världen, inte minst hos liberaleri . ''the middle way''.Sedan början av 1800-talet tror vi inte längre på att lösakonflikter med våld. Neutralitetspolitiken under första ochandra världskrigen lät oss slippa krigets vanvett och gav vårtnäringsliv en flygande start. Svenska uppfinningar ochvidareutvecklingen av uppfinningar från andra länder gavexportindustrin stora framgångar. Vi hade självförtroendeoch väckte förtroende internationellt. tycks allt dettaifrågasättas i vår iver att vara EG till lags och därför att vifått för oss att det bara är på kontinenten ''det händer''.Självförtroende hos näringslivet efterlyses! GörSverige åter till ett modelland!Intresset är svalt hos svenskt näringsliv att tillsammansmed staten eller internationellt kapital satsa på de nyaidéerna. I stället släpper vi iväg patenten till utlandet, därde resulterar i blomstrande framtidsindustrier. Varför har vitappat tron på vår förmåga?För att våra företag ska ha framgång är det viktigaste har en förtroendefull relation till kunderna och att manhar något extra lockande att sälja. Näringslivet har allanledning att återupprätta ett sunt självförtroende!På vilket sätt skulle det hjälpa näringslivet om vi blirmedlemmar i /EU och avsvär oss rätten tillsjälvbestämmande? EG kommer inte att lösa problemen åtoss. Är det inte bättre att vi behåller rätten att lagstiftasjälva och behåller de omåret som vi måste ställa till EG/EUs disposition om vi blirmedlemmar? Att vi behåller frihet att ta över bra EG-lagaroch avstå från dem som inte passar hos oss. Som fritt, öppetland kan vi på nytt bli ett modelland i en värld som sökernya vägar ur krisen.Den kris vi upplever i är globalI jämförelse med andra länder är bekymren små hos oss.Också har det betydligt värre. Arbetslöshetenär där t ex genomsnittligt under högkonjunktur. Det ärinte troligt att vi kan lösa vår arbetslöshetskris genom attSverige snabbt får samma villkor på den europeiskamarknaden som resten av näringslivet i . SedanSverige började den villkorslösa anpassningentill EG har arbetslösheten stigit.FredSverige är inget litet land. Av de ca 180 suveräna staternapå jorden har ungefär hundra färre invånare än vi och tillytan hör vi till de större.EG omfattar av jordens befolkning. borinte i västerländska industriländer. De f d koloniernafår ingen chans att komma ur de destruktiva kolonialamönstren med nuvarande världsordning, som stöds av EG.Fiendskap skylls helt plötsligt på religiösa och etniskaskillnader hos folk som levt i fred förut. Konflikten mellan''syd'' och ''nord'' blir allt farligare för hela jorden.Sveriges främsta internationella ansvar under denärmaste två åren är att arbeta för fred i . Somordförande i den Europeiska konferensen om säkerhet ochsamarbete, ESK, har vi stora möjligheter att främja de nyametoder som måste uppfinnas för konfliktläkning ochvinna-vinna-lösningar. Krigets vanvett måste stoppas! EGsmetoder har varit katastrofala i Jugoslavien.För att nå fred måste världen bli rättvisare och vi måstesvänga om produktion och handel och livsstil till ett hållbartmönster. Från resursuttömmande och förorenande linjärproduktion till kretsloppssamhället, där vi använderjordens resurser utan att förvanska dem till avfall och gift.Globala spelregler för kapitalströmmarna, som ger u-länderoch f d kommuniststater en chans och hindrarvalutaspekulation. Rimliga råvarupriser för u-länderna.Frihandel, men rätt för alla länder att skydda viktigainhemska intressen, som t ex självförsörjning medlivsförnödenheter.Risken är överhängande att speciella uppgiftför freden skulle hindras av medlemskap i /EU, då vitvingas lyda de gamla kolonialmakterna i EG och mister vårrätt till en självständig utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitik.Påverka -- tvingasEGs lagstiftningsprocess är annorlunda än vårDet är naturligtvis viktigt att försöka påverka EG.Därvid är det viktigt att analysera hur lagar stiftas i EG.Helt klart är det än vid det beslutandeministerrådets bord som man avgör hur besluten kommeratt se ut. Beslutsunderlaget är till stor del hemligt.Lobbygruppers påverkan är väsentlig.Jag vågar påstå att vi är med och påverkarför fullt i den process som leder fram till EGs lagar.Sverige påverkar redan EGs lagarSverige är fullvärdig medlem i UNICE, arbetsgivarnasoch industriförbundens , som är en av deviktigaste aktörerna i utformningen av EGs lagar. Sverigedeltar i UNICEs arbetsgrupper och påverkar EG direktgenom ett stort antal personer i och i de enskildaEG-länderna. LO och TCO var med och grundadeEuropafacket, också en viktig remissinstans för lagförslag.EG och har ömsesidigt intresse av samverkan. Iskriften ''Ett fritt, öppet -- vårt samarbete med EG''har jag redogjort för utredningstjänstsrundfråga till ett 30-tal riksorganisationer. De berättar omen omfattande påverkan på EG, utan vare sig EES-avtaleller medlemskap.Tillsammans med de andra EFTA-länderna är vifullvärdiga medlemmar i standardiseringskommittéerna.Genom och får bådestuderande och praktiserande ungdomar EG-erfarenhet.Vi deltar även i alla tänkbara internationellasammanslutningar och möten med ministrar ochmyndigheter.Medlemskapet minskar vårt inflytandeMedlemskapet skulle innebära att få en egen EG-kommissionär, som måste svära på att inte särskilt gynnaSverige och inte lyda den . Vikten av attfler byråkrater till svindlande löner kommer med i fler EG-kommittéer måste vägas mot förlusten av rätten att gå enegen väg om EGs beslut inte passar hos oss. Sitter vi med iEGs ministerråd blir vi bundna av alla beslut.Talet om ''utanförskap'' är demagogi. Vi är med och påverkar EG med bibehållensuveränitet, ungefär så mycket som vår storlek motiveraroch som våra argument håller och passar på kontinenten.SlutsatsEtt alternativ till anslutning till EG/EU är alltså attfortsätta samarbetet med EG och resten av världen, som ettfritt, öppet land, utan att binda sig för medlemskap.Sverige bör inte förhandla om medlemskap i , då vi förra gångenförhandlade om ändrade relationer till Gemenskapen, börvi söka de nära samarbetsformer som passar , utanatt ger upp sin rätt att självständigt besluta i allaegna angelägenheter.Vi bör inte heller ändra grundlagen så att det blirmöjligt för att lämna ifrån sig beslutanderätten tillEG/EU.Konsekvensutredningar för alternativ till medlemskapSannolikheten är stor att förhandlingar om medlemskapändå kommer att föras med EG. En folkomröstning ska i såfall avgöra om folk accepterar ett framförhandlatavtal eller ej.Informationsarbetet har börjat, med stor ekonomiskövervikt på förespråkarnas sida. Det är ett demokratisktvillkor att båda sidor får goda möjligheter att ta fram sittmaterial.De konsekvensanalyser som regeringen ska utföra, medanledning av en centermotion, är härvid betydelsefulla. UlfDinkelspiel sade i den 21 januari 1993:Inför folkomröstningen behövs också en rad bredakonsekvensanalyser. Regeringen avser att inom korttillsätta ett antal utredningar med uppgift att belysakonsekvenserna inte bara av medlemskapet i EG/EU utanockså av att stå utanför. Jag tror nämligen att följderna avatt ställa sig utanför det europeiska samarbetets kärna påsikt kan få nog så omvälvande följder för det svenskasamhället. Bland de fält som kommer att belysas inför ettmedlemskap vill jag nämna samhällsekonomin i vidbemärkelse, miljön, frågor som rör välfärden ochkvinnorna, utrikes- och säkerhetspolitiken samt dennationella suveräniteten bl.a. i ljuset av den ökadebetoningen av närhetsprincipen. Till utredningarna skallknytas en gemensam parlamentarisk referensgrupp eftersamma modell som konsekvensutredningen införfolkomröstningen om kärnkraft.Det är viktigt och bra att regeringen tillsätter dessakonsekvensutredningar. Men det är synnerligenillavarslande att den sönderkritiseradekonsekvensutredningen inför kärnkraftsomröstningen, somtiden bevisat grovt felaktig, ska ligga som modell för deutredningar som regeringen planerar! De medlemmar ireferensgruppen som inte såg någon framtid i kärnkraftenlämnade denna utredning i protest mot den rent osakligauppläggningen.Vetenskaplig medlingNär det gäller konsekvenserna av ett medlemskap ellerinte kan man upprätta motstridiga hypoteser, utan att påförhand veta vilken som är bäst grundad. Resultatet avgörshelt av vilka frågor man ställer, vad man utreder och vadman undviker. Utredarnas värderingar påverkar ocksåresultatet, vad man lägger huvudvikten vid och vad manglömmer bort. Detta har ingenting med misstankar omohederlighet att göra, utan med kännedom om människansvillkor. Värderingar och ställningstaganden påverkar alltid,även när en människa har stor integritet och vilja tillobjektivitet. Inför något så osäkert somframtidsbedömningar blir värderingarna helt centrala.Ska konsekvensanalyserna få någon trovärdighet måstebåda sidor få vara med och påverka direktiven och urvaletav personer som anlitas som utredare. En form avvetenskaplig medling kunde tillämpas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingarna om medlemskapi EG/EU,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vetenskaplig medling vidtillsättandet av utredningarna om konsekvenserna avmedlemskap eller ej i EG/EU.