ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf223 · 1993-01-26 00:00:00 — Förebyggande vård för diabetiker De förebyggande åtgärderna vid kroniska sjukdomaroch funktionshinder för att förhindra allvarligaförsämringar är mycket viktiga. För den enskilde är deviktiga för en bibehållen livskvalitet, vet vi ävenatt det för samhället är en mycket lönsam affär.Exempelvis har avmedicinsk metodik (SBU) i en studie kunnatpåvisa mycket intressanta möjliga samhällsekonomiskavinster vid screening av näthinneskador hos diabetiker.SBU pekar i sin rapport på att kvoten samhällsekonomisknytta/kostnader vid en screening av ögonbottnarna hossamtliga insulinbehandlade diabetiker typ 1 är 16,2. Dentotala samhällsekonomiska vinsten utgör alltså 16,2 gångerden gjorda investeringen i form av screening ochbehandling. Vinsten hos insulinbehandlade diabetiker typ 2var lägre men innebär ändå 5,8 gånger den insattainvesteringen.På samma sätt kan man påvisa samhällsekonomiskavinster när det gäller att förebygga svårläkta sår ochgangrän hos diabetiker. Enligt Socialstyrelsensfotvårdsutredning amputerades 1.315 fötter ochunderben på diabetiker i . En sådan amputation förmed sig stora kostnader i form av sjukvård, rehabilitering,sjukskrivning, social hemhjälp etc. Enbart det kirurgiskaingreppet, sjukhusvård före och efter operationen samtproteskostnaden uppskattas till cirka 200 000 kronorper ingrepp. Därtill tillkommer övriga kostnader som detförsämrade tillståndet innebär.Samtidigt visar studier i såväl som Kisa att meden bra förebyggande fotvård hos diabetiker kan man sänkaantalet amputationer med 80procent. Förutom att de här exemplen visar vilkamöjligheter samhället har att spara stora samhällskostnaderundviker sådana här åtgärder stora mänskliga lidanden ochbidrar till en förhöjd livskvalitet hos en stor gruppmänniskor.Problemet att kunna utveckla en god medicinskprevention är att investeringarna i form av förebyggandevård drabbar en huvudman, företrädesvissjukvårdshuvudmannen, medan vinsterna i form avminskad förtidspensionering, minskad social hemhjälp ochlängre tid i produktionen tillkommer annan, företrädesvissocialförsäkringssystemet. En förutsättning för att dettaskall kunna lösas är därför att en överföring av medelriktade till förebyggande vård av typ som här beskrivs görs.Denna överföring av medel bör därför ske inom ramen föröverenskommelsen om ersättningar från staten tillsjukvårdshuvudmännen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande vård fördiabetiker.
mot · GG02Sf224 · 1993-01-26 00:00:00 — Personer som inte gifter sig utan lever tillsammans utanäktenskap gynnas ofta ekonomiskt av detta. Det gäller t expensionärer, änkor och inte sällan barnfamiljer.Äktenskap är oftast den mest stabila formen avsamlevnad och är i det avseendet bra för barnen. Barnbehöver en mamma och en pappa. Samhället borde vara såorganiserat att de får de bästa chanserna att få en förebild avbåda könen. Egentligen borde därför äktenskapet gynnas ilagstiftningen för att se till barnens intressen. Även om manännu inte är beredd att direkt stödja äktenskapet somsamlevnadsform, borde man ändå kunna enas om attäktenskap inte skall missgynnas i förhållande till andrasamlevnadsformer. Lagstiftningen bör därför genomgå enöversyn i syfte att rätta till lagen i de fall där äktenskapetmissgynnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en generell lagöversyn i syfte attundanröja risker för att äktenskapet diskrimineras iekonomiskt avseende i förhållande till andrasamlevnadsformer.
mot · GG02Sf226 · 1993-01-26 00:00:00 — Vård av sjukt barn Antalet ensamstående föräldrar ökar kraftigt isamhället. Många barn växer upp hos den ena eller andraav föräldrarna och måste på så vis lära sig att anpassa sinarutiner efter det. Den ensamstående föräldern lever ofta ettpressat liv. Det gäller att som ensam förälder försökakomplettera vad annars två föräldrar kan dela på om manlever tillsammans. Tiden blir knapp och utrymmet för egnaintressen minskar kraftigt, speciellt då barnen fortfarandeär riktigt små.Förutsättningen för att ekonomin i familjen skall hållasamman är oftast att också en ensamstående förälderarbetar heltid. Det gör att dagarna blir långa och tempothögt. Då barnen blir sjuka ställs problemen på sin spets. erbjuder samhället alla föräldrar möjligheten att stannahemma för ''vård av sjukt barn''.I ett förhållande där båda föräldrarna lever tillsammanskan man välja vem som har de största möjligheterna attstanna hemma från tillfälle till tillfälle. Lever man ensammed sina barn måste man vara den som stannar hemmavarje gång. Dagarna för vård av sjukt barn erbjuder i daginga möjligheter för vårdnadshavaren att överlåta barnet tillnågon annan vuxen person. Om så vore möjligt skullesituationen för t.ex. den ensamstående föräldern kunnaavlastas betydligt.Jag menar att möjligheten till överlåtelse av dagar tillnågon anhörig eller närstående vuxen skulle skapamöjligheter för ensamstående föräldrar att dela en del avdet arbete som det innebär att ansvara för barnen mednågon annan vuxen. Föräldern själv är naturligtvis mån omatt barnet skall vara i de bästa händer, och jag utgår därförifrån att man som förälder inte kommer att missbrukamöjligheten. Med hänvisningar till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ensamstående föräldrarerbjuds möjligheten att överlåta dagar för vård av sjuktbarn till en annan vuxen person.
mot · GG02Sf227 · 1993-01-26 00:00:00 — infördes möjligheten till särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukteller handikappat barn. Enligt 5 § andra stycket i den nyalagen minskas eller ökas det särskilda pensionstillskottet påmotsvarande sätt som folkpensionen vid förtida elleruppskjutet uttag av folkpension. Minskningen ellerökningen är livsvarig.Denna bestämmelse är logisk i de fall någon vid ettförtida uttag även uppburit särskilt pensionstilläggeller vid uppskjutet uttag inte fått ut något särskiltpensionstillägg. Den försäkrade har då fördelat uttagetäven av det särskilda pensionstillägget efter eget önskemål.När den nya tilläggsförmånen infördes fanns detemellertid ett antal försäkrade som hade gjort förtida uttagav sin folkpension före detta år utan att i förtidha kommit i åtnjutande av särskilt pensionstillägg. Någonsärskild regel infördes dock inte, för att förhindra enlivsvarig reducering av särskilt pensionstillskott när dettabeviljas först efter det att det förtida uttaget avålderspension skett.Ett exempel på vilka följder som avsaknaden av ensärskild regel i detta hänseende får är följande:Från och med juli 1992 skulle en kvinna som vårdat sinhandikappade son sedan födseln, enligt första beskedet frånförsäkringskassan, få ett särskilt pensionstillägg på 1 404kronor . Eftersomhon, trots förslitningsskador , sökte förtidauttag av ålderspension i stället för sjukpension kom nyttbesked om att utbetalningen skulle bli permånad eller . Pensionstilläggetreducerades på grund av att hon gjort förtida uttag. Vibetvivlar att detta resultat varit lagstiftarens avsikt.Gamla föräldrar som vårdat sina sjuka ochhandikappade barn skall ha rätt till det särskildapensionstillägget oreducerat även om de gjort förtida uttagav ålderspension. Dessutom bör detta gälla från januari1991 vilket innebär att de får återbetalning av redan gjordareduceringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring i lagen om särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukteller handikappat barn, så att ett materiellt riktigtpensionstillägg utges till den som haft förtida elleruppskjutet uttag av ålderspension.
mot · GG02Sf228 · 1993-01-26 00:00:00 — Vårdbidraget är en särskild folkpensionsförmån somenligt AFL kan utges till en förälder för vård av barn sominte fyllt om barnet på grund av sjukdom, psykiskutvecklingsstörning eller något annat handikapp är i behovav särskild tillsyn och vård under minst sex månader.Föräldrar till barn med diabetes är exempelvis en gruppsom har ett mycket stort behov av denna förmån. Barnetstillsyns- och vårdbehov är givetvis av olika karaktärberoende på barnets ålder. Det är emellertid helt klart attdet föreligger ett merarbete av icke oväsentlig omfattningför såväl förskolebarnet, det yngre skolbarnet som förtonåringen.Under puberteten och debutåret för sjukdomen --oavsett när detta inträffar -- finns ett särskilt behov av stöd.Hormonförändringar under puberteten ger exempelvisupphov till svängande blodsockernivå, och om tonåringenväljer att hävda sin frigörelse på sjukdomens område genomatt missköta den ställs det stora krav på insatser frånföräldrarna. Ett exempel på särskilda problem är attanorexia nervosa och bulimi är överrepresenterade blandflickor med diabetes.Om ett barn insjuknar kort eller senarefinns dock ingen möjlighet för föräldrarna att erhålla bidragför merarbete och merkostnader p.g.a. barnets diabetes. Imotsats till människor med andra handikapp ellersjukdomar har diabetiker ingen möjlighet atterhålla handikappersättning enbart baserad på sin sjukdom.Insulin och förbrukningsartiklar är dock dessbättrefortfarande kostnadsfria för alla diabetiker.Under 1991 beviljades vårdbidrag för 379 barn meddiabetes. Statistik över det totala antalet vårdbidrag förbarn med diabetes finns inte. Det finns inte heller någonstatistik ur vilken man kan utläsa fördelningen på olikaåldrar.Vi hävdar att 16-årsgränsen är förlegad mot bakgrund avatt praktiskt taget alla barn bor hemma och går i skolantills de är myndiga. En 18-årsgräns skulle också stå i bättreöverensstämmelse med FN:s barnkonvention.Det är svårt att ha en klar uppfattning om kostnadernaför en höjning av åldersgränsen för vårdbidrag. De flesta avåtminstone dem som uppbär maximaltvårdbidrag torde få handikappersättning när de intelängre har rätt till vårdbidrag. Handikappersättningen ärdock betydligt lägre än vårdbidraget, ett förhållande somför övrigt framstår som märkligt mot bakgrund av attföräldrarnas lagliga ansvar sträcker sig upp tillmyndighetsåldern. Det är dock när det gäller barn meddiabetes, och barn med andra medicinska handikapp, enförsumbar kostnad för samhället. Samhällsekonomiskt är viövertygade om att en förändring enligt ovanstående skullemedföra vinst . Föräldrarnas förebyggande arbetelönar sig för samhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjning av åldersgränsen förvårdbidrag.
mot · GG02Sf229 · 1993-01-26 00:00:00 — har ett flertalsocialförsäkringsreformer setts över och reformerats. Detgäller bl.a. sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen.Det har varit viktiga och nödvändiga reformer ur såvälekonomiska som försäkringsmässiga aspekter.En av de försäkringar som dock inte varit föremål förförändringar är föräldrapenningen. Enligt AFL 4 kap. 1--9§ utbetalas föräldrapenning med anledning av ett barnsfödelse och för föräldrarna. Enligt lagenhar varje förälder som har gemensam vårdnad om barneträtt att under minst uppbära föräldrapenningen.Oftast är det den förälder som har den lägsta inkomstensom uppbär föräldrapenningen. Det är dock inte ovanligtatt man växlar mellan den med lägst och den med högstinkomst. Det kan gå till så att den med lägst inkomst ärhemma med föräldrapenning . Den somhar högst inkomst utnyttjar därefter sin rätt tillföräldrapenning , från t.ex. till måndag.Det kan inte ha varit lagstiftarens mening attföräldrapenningen skulle kunna utnyttjas på det sätt somjag beskrivit ovan, d.v.s. att den skall ersätta rent fiktivtinkomstbortfall. Grundtanken med föräldraförsäkringen ärväl ändå att en förälder skall kunna vara hemma för barnetsskull -- inte för att använda kryphål i reformen för att höjasin inkomst. Därför bör denna möjlighet stoppas genom enförändring av lagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av regler förföräldrapenningen.
mot · GG02Sf230 · 1993-01-26 00:00:00 — Etableringsrätt för sjuksköterskor, m.fl. Inom nuvarande ersättningssystem avgör landstingenvilka yrkesutövare som har rätt att ansluta sig tillförsäkringskassan. Därmed också vilka patienter som skallbetala helt själva och vilka som får ersättning avförsäkringskassan.Summan av privata vårdgivares insatser dras aversättningen från till landstingen.Landstingen kan använda Dagmarpengar på olikaprofessionella privatpraktiserande yrkesutövare enligtlagen om allmän försäkring (AFL). Lagen tar endast uppläkare och sjukgymnaster enligt en förteckning.Yrkesgrupper som inte finns med i förteckningen kan iprincip starta eget men deras patienter får i så fall ingenekonomisk ersättning av försäkringskassan.Yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården som arbetarunder eget yrkesansvar har intresse av att starta egenverksamhet. Barnmorskor har startat förebyggandemödravård som komplement till landstingens.Sjuksköterskor vill starta hemsjukvård tillsammans medundersköterskor. Arbetsterapeuter kan erbjuda sinatjänster på sätt som inte ryms inom den traditionellavården. Vi har också mött socialarbetare som harerfarenhet av att deras kunskaper om behandling avmissbrukare kan användas i privat verksamhet. Köerna tillpsykoterapi ökar och privatpraktiserande psykoterapeuteranser att deras patienter borde kunna få ersättning inomförsäkringssystemet. Behandlingen är långvarig ochdärmed extra kostsam för den enskilde.Gemensamt för alla innovatörer inom hälso- ochsjukvården är att ersättningssystemet hämmar derasinitiativ och är orättvist mot deras patienter/ skattebetalare.Det är endast de människor som har råd att betala den fullakostnaden som kan nyttja deras tjänster.Med de bestämmelser som finns kan inteförsäkringskassan föra upp nya grupper av yrkesutövare påförteckningen över privata vårdgivare. Därmed undanhållshälso- och sjukvården duktigt yrkesfolk som kan varaalternativ och komplement till den vård som drivs isamhällets regi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etableringsrätt försjuksköterskor m.fl.
mot · GG02Sf232 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättning för medicinskt betingad fotvård Vid långvarig diabetes drabbas man av s ksenkomplikationer bl a i fötterna. Det är två olika typer av skador i fötterna,nervskador eller skador på blodkärlen.Nervskador medför nedsatt känsel i fötterna, mankänner inte om man får något föremål i skon eller tramparpå något. Kärlskadorna består främst av skador i de småblodkärlen. Dessa skador kan orsaka svårläkta sår, och ikombination med skador på nerverna ger detta sårskadorsom utan en förebyggande fotvård ofta leder till amputationav underbenet, foten eller del av foten. När behovet avamputation har uppstått har den från början relativtoskyldiga skadan lett till kallbrand i foten till följd av skadori de små blodkärlen.För att förebygga den här utvecklingen använder man siginom diabetesvården av en förebyggande medicinskfotvård. Medicinsk fotvård innebär att fotterapeut med visskompetens på remiss av läkare behandlar patienten,alternativt att fotterapeuten i direkt samarbete medvårdteamet, läkare, sjuksköterska och ortoped behandlarden skadade foten.Den medicinska fotvården har visat sig ha en mycketbetydande roll inom diabetesvården för att förhindra dessafruktade senkomplikationer. På olika ställen i landet, bl a iUmeå och Kisa, har man visat att man kunnat sänkaamputationsfrekvensen hos diabetiker med upp till 80procent genom en god förebyggandemedicinsk fotvård.Alla övriga medicinska åtgärder för en diabetikeromfattas av socialförsäkringen och ersättning utgår frånförsäkringskassan, dock inte vid fotvård. Detta ärförvånansvärt då den förebyggande medicinska fotvårdeningår som en del i den medicinska behandlingen.Den som har fått den här allvarliga skadan har redanhöga sjukvårdskostnader för läkarbehandlingar, medicinerm.m. och har ofta nått högkostnadsskyddets nivå. Förutomdessa kostnader tillkommer då behandlingen hosfotterapeut. Detta kan leda till orimliga ekonomiskakonsekvenser för redan ekonomiskt svaga grupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning från försäkringskassanför medicinsk fotvård.
mot · GG02Sf233 · 1993-01-26 00:00:00 — Åtgärder vid kroniska sjukdomar De förebyggande åtgärderna vid kroniska sjukdomaroch funktionshinder för att förhindra allvarligaförsämringar är mycket viktiga. För den enskilde är deviktiga för en bibehållen livskvalitet, vet vi ävenatt det för samhället är mycket lönsamt.Exempelvis har avmedicinsk metodik (SBU) i en studie kunnatpåvisa mycket intressanta möjliga samhällsekonomiskavinster vid screening av näthinneskador hos diabetiker.SBU pekar i sin rapport på att kvoten samhällsekonomisknytta/kostnader vid en screening av ögonbottnarna hossamtliga insulinbehandlade diabetiker typ 1 är 16,2. Dentotala samhällsekonomiska vinsten utgör alltså 16,2 gångerden gjorda investeringen i form av screening ochbehandling. Vinsten hos insulinbehandlade diabetiker typ 2är lägre men innebär ändå 5,8 gånger den insattainvesteringen.På samma sätt kan man påvisa samhällsekonomiskavinster när det gäller att förebygga svårläkta sår ochgangrän hos diabetiker. Enligt socialstyrelsensfotvårdsutredning amputerades 1 315 fötter och underben på diabetiker i år 1986.En sådan amputation för med sig stora kostnader i form avsjukvård, rehabilitering, sjukskrivning, social hemhjälp etc.Enbart det kirurgiska ingreppet, sjukhusvård före och efteroperationen samt proteskostnaden uppskattas tillcirka per ingrepp. Därtill tillkommer övrigakostnader som det försämrade tillståndet innebär.Samtidigt visar studier i såväl som Kisa att meden bra förebyggande fotvård för diabetiker kan man sänkaantalet amputationer med 80procent. Förutom att de här exemplen visar vilkamöjligheter samhället har att spara stora samhällskostnaderundviker man genom sådana här åtgärder stora mänskligalidanden och bidrar till en förhöjd livskvalitet hos en storgrupp människor.Problemet att kunna utveckla en god medicinskprevention är att investeringarna i form av förebyggandevård drabbar en huvudman, företrädesvissjukvårdshuvudmannen, medan vinsterna i form avminskad förtidspensionering, minskad social hemhjälp ochlängre tid i produktionen tillkommer annan, företrädesvissocialförsäkringssystemet. En förutsättning för att dettaskall kunna lösas är därför att en transferering av medelriktade till förebyggande vård av typ som här beskrivs görs.Denna överföring av medel bör därför ske inom ramenför överenskommelsen om ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Man bör därpröva riktade medel för förebyggande vård för diabetikersom beskrivs ovan där det finns, förutom stora humanitäravärden, även en dokumenterad samhällsekonomisk vinst. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande vård vid kroniskasjukdomar.
mot · GG02Sf235 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättning i vissa fall för arbetsglasögon Många arbetstagare måste för att kunna utföra sittarbete ha glasögon. Det är inte heller ovanligt att många i''utsatta'' jobb får sina glasögon sönderslagna eller såskadade att de inte kan användas.Nu gällande regler medger inte att försäkringskassornaersätter kostnader för sönderslagna eller skadade glasögon.Sjukpenning utgår inte heller för den tid arbete inte kanutföras i avvaktan på nya glasögon.De situationer som här mycket kort beskrivits kan ledatill svåra inkomstavbräck som den enskilde inte kan rådaöver. Enligt vår mening vore det rimligt att den enskilde idessa och liknande situationer skulle vara berättigad tillsjukpenning i avvaktan på att nya glasögon tas fram.En översyn av nu gällande regler bör därför göras somger arbetstagare, som är beroende av glasögon för att kunnautföra sitt arbete, rätt till sjukpenning i vissa fall.Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn avsocialförsäkringssystemet för rätt till sjukpenning i vissa fallför arbetsglasögon.
mot · GG02Sf236 · 1993-01-26 00:00:00 — Kontrollen av offentligt finansierad privat vård är en av de myndigheter som utövartillsynen av den privata vårdverksamheten i . Hälso-och sjukvårdslagens sekretessbestämmelser förhindraremellertid att granskar de journaler somligger till grund för de privata vårdgivarnas debiteringar.Försäkringskassan saknar också något eget ekonomisktincitament att granska den privata vårdverksamheten.Landstingen saknar också möjligheter till granskning,men de pengar som går till den privata vården på grund avför höga debiteringar tas från de pengar som skulle hakunnat användas i offentlig hälso- och sjukvård.Socialstyrelsen som har det övergripande ansvaret förverksamheten har inte heller ekonomiska och personellamöjligheter att granska privata läkares ekonomiskatransaktioner.Man kan fråga sig vilken annan skattefinansieradverksamhet som skulle tillåtas ha denna mycket generösaoch okontrollerade utbetalning av pengar på fakturor somsvårligen kan kontrolleras. Det är en utbredd uppfattningatt för höga debiteringar är ganska vanligt förekommande,nu senast med artiklar i dagstidningarna när det gälldetandläkarbasfakturor. Det rimliga vore attförsäkringskassan fick någon juridisk möjlighet att granskade privata vårdgivarnas underlag för debiteringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om hurtillsynen och kontrollen av de ekonomiska transaktionernai den privata vårdsektorn skall utföras enligt vad i motionenanförts om att ge möjlighet till kontrollav fakturor från privata vårdgivare.
mot · GG02Sf237 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättning för glasögon efter starroperation Personer som genomgår starroperation med insättningav lins har oftast även ett behov av läsglasögon. Det ärvanligtvis också så att de läsglasögon man haft inte passarefter operationen. Nya måste införskaffas.Enligt vår mening borde det vara så att ersättning lämnasfrån för särskilda läsglasögon. Reglerna isjukförsäkringen bör därför ges en utformning som gör detmöjligt för försäkringskassorna att lämna ersättning förläsglasögon efter starroperation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler i sjukförsäkringenangående ersättning för läsglasögon efter starroperation.