mot · GG02Ub96 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:171 Forskning i frontlinjen Undertecknade motionärer instämmer i allt väsentligt ivad som anförs i propositionen angående denmiljöstrategiska forskningens betydelse. Till detta vill viytterligare lyfta fram argument för att en ökad satsning påmiljöstrategisk forskning har stora möjligheter att ge detkunnande som krävs för att öka konkurrenskraft.Världens miljöinvesteringar ligger redan nu istorleksordningen och väntasöka i takt med att befolkningens medvetande om en godmiljös betydelse för hälsa och överlevnad ökar. Vid i om miljö och utveckling lovade världenskommuner att ta fram lokala handlingsprogram förmiljöanpassad samhällsutveckling. I allt fler avindustriländerna krävs återvinningsprogram för olika typerav varor som framställningsprocesserna åläggsstränga krav; begreppet ''ren teknologi'' har fått genomslag.Enbart i planeras miljötekniska investeringar till ettvärde av 10--. Detta gör att vi kanse fram emot en mycket stor marknad för miljökunnandeoch miljöteknik. Fler industriländer har insett detta ochsatsar nu offensivt på kunskapsutveckling inommiljöområdet.Den utveckling som vi ser framför oss kräver enbetydande ökning av miljökompetensen inom mångaområden. Den kunskap vi redan har måste spridas tillskolan, myndigheter och näringsliv såväl i vårt land som iandra länder. måste ny kunskap genereras genomforsknings- och utvecklingsinsatser. Universiteten ochhögskolorna måste påtaga sig huvudansvaret för forskningoch utveckling inom miljöområdet, speciellt inom områdensom är eftersatta men mycket angelägna. Vi måste t exkunna generera de kunskaper och metoder som möjliggörmiljöanpassning av städerna, slutandet av samhälletskretslopp, åtgärder för att förhindra och förebyggaskogsdöd och genetisk utarmning, för att bara nämna någraav tidens utmaningar.Västsverige är en av de delar av vårt land som varithårdast belastade av luftföroreningar och försurning. Härfinns också många tunga industrier lokaliserade. Sedanflera år har emellertid forskare, industri, politiker ochbefolkning mycket målmedvetet samarbetat för attgenomföra miljöförbättringar. Sammantaget har detta gjortatt i finns en samlad miljökompetens, som ärimponerande. Miljöarbetet har också givit stora, klartmätbara resultat.I regionen finns mer än 150 företag med tillsammansöver 3 000 anställda som arbetar inom miljöområdet.Många av de som är verksamma inom denna industri harfått sin utbildning vid och ChalmersTekniska Högskola.De göteborgska storföretagen har tagit fram nyaprodukter och tillverkningsmetoder där miljöaspekten vägttungt. Volvos naturgasdrivna bussar, SKF:s vattenbaseradetvättmetoder, Shells miljödiesel är några exempel.Göteborgs kommun har vidtagit en rad åtgärder för attförbättra miljön. fjärrvärmesystem baseras påenergi från industrispillsvärme samt från värmepumpar vidregionens avloppsvatten och sopförbränning. Eldning avkol och olja har reducerats till en marginell del.Miljövänliga spårvagnar och naturgasdrivna bussar är ettvanligt inslag i stadsbilden. Pendeltågstrafiken tillkranskommunerna byggs ut. Staden har antagit riktlinjerför den egna upphandlingen.Medborgarna är mycket engagerade i miljöarbetet. Föratt underlätta för den enskilde att göra ''rätt miljöval'' gerstaden ut Miljökatalogen som sprider kunskap om vilkaprodukter som är mindre skadliga för miljön. Som en av deförsta kommunerna i landet har man satt igångframtagandet av en egen, lokal , dvs etthandlingsprogram för att i praktiken genomföra det somvåra politiker ställt sig bakom i om miljöoch utveckling (den s k Rio-deklarationen).Vi i vill sprida kunskaper och erfarenheter.Vartannat år hålls på en miljömässa och enkonferens (MILJÖ/ECOLOGY), vilka redan etablerat sigsom ledande miljöarrangemang för industri,övrigt näringsliv och offentlig sektor. Vid sidan av dessastörre arrangemang ordnas andra konferenser medmiljöanknytning. samlades man i föratt diskutera och sammanfatta hur vi i tar vara påresultaten från Rio-konferensen.Många andra städer i världen har dragit nytta avGöteborgs erfarenheter. , , ,, och kan nämnas som exempel påstäder där kunskaper hämtade från bidragit tillmiljöförbättringar. I ett särskilt samarbetsavtal mellanGöteborgs universitet och i harforskarutbyte inom bl a miljöområdet tagit fart. När Toyotaskulle etablera en bilfabrik i , vände sig denberörda kommunen till för att få råd om vilkamiljökrav man skulle ställa på anläggningen.Förutom vid och finnsframstående forskare vid olika forskningsinstitut. IVF() fick ettuppmärksammat pris från för tagit fram nya metoder som inte baseras på freon vidframställning av kretskort för elektronikindustrin. IVL() driver sedanett par år tillbaka det internationellt mycketuppmärksammade . Inom ramen för EG-programmen Prometeus och Drive driver Arena, försöksområde . Imiljöarbetet samverkar i stort sett hela ''systemet''. driver det s kMiljönavet, som utgör en viktig del av regionens nätverk. Bla har man fortsatt utgivandet av en katalog över regionenssamlade miljökompetens, vars första upplaga gavs ut avstadens näringslivssekretariat 1988.Miljöforskning äger rum på många institutioner vidsamtliga fakulteter inom ochengagerar ett stort antal forskare, som slutit sig samman inätverksliknande organisationer. Inom centrum förmiljöekonomin är ca 90 forskare engagerade. Inom dennaturvetenskapliga fakulteten vid samt vidChalmers tekniska högskola har en gemensammiljövetenskaplig sektion bildats som kommit att sträckasig långt utanför fakultetsområdena och också omfattasamhällsvetare, humanister och medicinare. Verksamhetenvid denna sektion utgör ett ''nätverk'' av samverkandeforskare och institutioner av det slag som omnämns ipropositionen och omfattar ca hundra disputerade forskareoch ett trettiotal forskarstuderande. De senare bedriversina studier enligt en miljövetenskapligforskarutbildningsplan i vilken såväl hög traditionellämnesmässig kompetens som hög miljörelevans betonas.De två första filosofie doktorerna i miljövetenskap haravlagt sin examen. Den miljövetenskapliga sektionen haren stark internationell forskningsförankring främst motEuropa, och , men har ett ökande samarbetemed länder i tredje världen, främst Ostasien.Arbetssättet i är organiserat i tvär- ellermångvetenskapliga programområden. Genom att etableraprogramområden inom vilka den kompetens finns somforskarvärlden har ett erbjuda, kan man angripa problemenutifrån flera olika men samverkande kunskapsområden.Programområdena ansluter nära till flera av deforskningsområden som nämns i propositionen; debehandlar områdena ''Ekotoxikologi och Genetiskvariabilitet'', ''Energi -- Förbränning'', ''Luftföroreningaroch strålning'', '', bebyggelse och infrastruktur'',''Materialflöden -- Samhällets ämnesomsättning'',''Akvatisk miljövetenskap'' samt Trafik''.I nära samverkan med omvärlden bedriver universitetetoch miljöforskning i gemensamma projekt. Ettsådant är S:t . Detta är ett bra exempel påsamarbete mellan forskare, kommun och näringsliv och gårut på att inom ramen för S:t Jörgenområdets omvandlingfrån ett slutet sjukhusområde till ett modernt arbets- ochbostadsområde pröva nya lösningar för byggande,energiförsörjning och restprodukthantering. Mergrundläggande forskning skall ägnas frågor sommaterialomsättningspåverkan på ekosystem,förstörelsemekanismer på kulturobjekt och cirkulation avfrämmande ämnen, liksom människans samspel mellanteknik och miljö. Ett 50-tal forskare från ochuniversitetet är knutna till projektet som också utgör enstimulerande ''lekplats'' för examensarbetare ochforskarstuderande.Ett annat samarbetsprojekt kallas . Detstartade på och engagerar forskare frånett 15-tal olika vetenskapliga ämnesområden. På uppdragav /MAB-Insula () gör projektet en 15-åriguppföljning av 200 individers relationer i en föränderligmiljö. Detaljerade studier av variationer i vattenkvalitetoch förändringar i stenlavars växtmönster utnyttjas som''speglar'' av pågående miljöförändringar. Mer än 700 miljö-och hälsoparametrar per individ registreras . I ettuppdrag av WHO/EURO () utvecklas ochtestas metoder för att hjälpa varje individ att ta ett störreansvar för sin egen närmiljö och hälsa. Kosterhälsan har avFolkhälsoinstitutet nominerats som en modell för praktisktfolkhälsoarbete med humanekologisk inriktning.Satellitprojekt till Kosterhälsan håller på att byggas uppsåväl inom som utom landet.I propositionen nämns att ''den valda decentraliseradeorganisationsprincipen ger ledande forskare möjlighet attdelta i samarbetet med bibehållen kontakt med dengrundläggande forskningen och den högre utbildningen''. IGöteborg är den i propositionen nämndaorganisationsmodellen redan ett faktum genom attmiljösektionen är ''immateriell'', vilket innbär att deingående forskarna arbetar kvar på sina ursprungligainstitutioner. Både forskning och utbildning är förankrade ide befintliga vetenskapliga disciplinerna, och det ställs kravpå miljöforskarna att de både skall följa forskningsfronteninom miljövetenskapen och inom något basämne (kemi,biologi, vattenbyggnad, ekonomi, kulturvård,miljömedicin, stadsplanering etc).Den föreslagna forskningskall ha ett litet kansli och en smidig organisation, samtutnyttja externa bedömare med hög kompetens vidgranskning av forskningsansökningarna. Stöd tillforskningsverksamheter kommer att utgå med hänsyn tillvetenskaplig kvalitet och miljörelevans enligtinternationellt vedertagna kriterier. Men icke desto mindrekommer valet av lokalisering av stiftelsens kansli att framståsom en viktig symbolfråga. Med hänsyn till denutomordentliga vikt som den miljöstrategiska forskningensresultat kommer att ha för och dess näringslivföreslår vi att förlägger den organisatoriska basenför stiftelsens verksamhet till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kansliet för den forskning bör förläggas tillGöteborg.