mot · GG02Ub128 · 1993-03-15 00:00:00 — Från allmän synpunkt är detangeläget att båda inriktningarna blir så slagkraftiga sommöjligt.Basanslaget till den tekniska institutionen föreslår vikomma att uppgå till första året ochfinansieras genom en motsvarande minskning av anslagettill BFR. Förutsättningarna för extern finansiering genomuppdrag från industrin kan bedömas vara bättre inom dendelen. Basanslaget till den samhällsvetenskapliga delenföreslår vi bli första året och finansierasdels med , dels genom att anslaget tillBFR minskas med ytterligare , inomramen för forskningspropositionen som helhet.För andra och tredje året inom treårsperioden minskassedan anslaget till den tekniska institutionen till 19respektive och till densamhällsvetenskapliga till 30 respektive 28 miljoner kronorför att ersättas av motsvarande finansiering genom anslagfrån forskningsråd och sektorsorgan.Jordbruksdepartementets verksamhetsområdeJordbruksforskningEnligt propositionen bör det övergripande målet förSveriges , SLU:s verksamhet vara attgenom utbildning, forskning och information ökakunskaperna om förutsättningarna för en varaktig ocheffektiv biologisk produktion. Denna framtida inriktningenvid SLU bör sålunda bli allt mer inriktad på frågor omnaturresursanvändning och miljö. Vi socialdemokraterstöder de prioriteringar som görs i propositionen.Forskningen inom området har ett särskilt ansvar för attkunskapen inom naturresursområdet utvecklas så attkommande generationers fortlevnad säkras. Forskningenbör inriktas på markens långsiktiga produktionsförmåga,kretsloppssamhällets förnybara råvaror och bevarandet avbiologisk mångfald. Det är även viktigt att man utvecklarklara och tydliga mätmetoder för måluppfyllelse inomområdet.SkogsforskningEn viktig förutsättning för bedrivandet av ett, i vidbemärkelse, uthålligt skogsbruk under dynamiska villkor ärforskning och utveckling. För den svenska skogsnäringensfortsatta konkurrenskraft krävs nya och förbättradeskogsbruksmetoder både vad gäller teknik och biologi samtvälutbildad arbetskraft.I propositionen föreslås att medel genomomfördelningar inom SLU bör tillföras denskogsvetenskapliga fakulteten. Det anser visocialdemokrater är positivt. Men enligt vår uppfattningfinansieras en alltför stor del av forskningen med externamedel. av verksamheten bedrivs medfasta medel över SLU:s budget. Enligt vår mening bördärför vissa rådsmedel från Skogs- och jordbruketsforskningsråd överföras som fasta medel till SLU.Riksskogstaxeringen får i princip oförändrade anslag.Detta innebär att det inte blir möjligt att utveckla denna tillett miljöövervakande instrument, något som skulle varamycket betydelsefullt när det gäller att använda den somgrund för miljö- och naturvårdsuppföljning och kontrollsamt att avläsa långsiktiga tendenser. Vi föreslår attriksskogstaxeringen tillförs utöverregeringens förslag inom ramen för de medel som tillförsSLU.Ett prioriterat område är den biologiska mångfalden.Den framtida forskningen måste syfta till att vi skall kunnabibehålla stor biologisk mångfald, men även forskning omhur man skall mäta måluppfyllelser vad det gäller dennamångfald är angelägen.Arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområdeArbetsmiljöinstitutetArbetslivet befinner sig i mycket stark omvandling tillföljd av ökad arbetslöshet och kraftfulla insatser för att ökaproduktiviteten. planeras en omfattandeförändring av såväl sjuk- och arbetskadeförsäkringen somarbetslöshetsförsäkringen.Staten utgifter för arbetslösheten kan uppskattas till ca70 miljarder kronor nästa budgetår. Det är viktigt att ökakunskaperna om arbetslivet och arbetsmiljön för att minskakostnaderna för såväl långtidsarbetslösheten somutslagning till följd av dålig arbetsmiljö. Det talar starkt föratt forskning inom arbetsmiljön behöver öka. Det ärsamtidigt angeläget att väl sprida forskningsresultat genominformation och utbildning av såväl anställda somföretagsledningar.Vi förslår därför att anslaget för arbetsmiljöforskninginom ökas med 5 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiskautvärderingsstudier (EFA)har en internationellt framståendearbetsmarknadspolitik och en utvecklad forskning.Erfarenheterna av EFAs arbete är goda.Socialdemokraterna anser att det är viktigt attArbetsmarknadsdepartementet, som ansvarar för ettalltmer centralt poltikområde genom den dramatiskastegringen av arbetslösheten, har en fristående ochsjälvständig forskning. Vi motsätter oss därför regeringensförslag att inordna EFA i departementet.SektorsorganenDet finns en god tradition av samverkan mellan parternapå arbetsmarknaden och av att dessa medverkar i de olikaforskningsorganens styrelser. Forskningen bör inte barastyras av forskarna, och det är inom området viktigt attparterna får information och har förståelse för forskningsom har stor betydelse för deras verksamhet.ArbetslivscentrumArbetslivscentrum har under de senaste två årenomorganiserats till en ren forskningsinstitution med ihuvudsak fyra forskningsområden: internationaliseringoch Europa-politik, kompetens, produktivitet ocharbetsplatsutveckling, arbetsmarknadspolitiken ochpartsintressenas omvandling,kvinnoforskning.Den allmänna internationaliseringen inom näringslivettillsammans med utvidgningen av den interna europeiskamarknaden innebär stora påfrestningar på den svenskaarbetsmarknadspolitiska samarbetsmodellen. Arbetsrättenpåverkas också av Europagemenskapen, som är inställd pålagreglering snarare än reglering genom kollektivavtal.Vi anser att Arbetslivscentrums nya forskningsinriktningär lovande och föreslår en ökning av anslaget med fyramiljoner kronor utöver regeringens förslag.Forskning om kulturfrågorNaturhistoriska riksmuseetDe nordiska länderna står i begrepp att gemensamtskaffa ett avancerat analysinstrument, en jonmikrosondmed mycket hög känslighet och upplösning, för geologiskforskning.Naturhistoriska har i sin anslagsframställningbegärt sammanlagt som utgör andelav driften. Detta är ett angeläget nordiskt projekt varsgenomförande äventyras om museet inte beviljas dettaanslag.UngdomsforskningDe satsningar som gjordes på ungdomsforskning i 1990års forskningspolitiska proposition har inneburit att en mermångfacetterad forskning har uppnåtts. Det är av stor viktatt denna mångfald kan behållas och även i fortsättningenstödjas.Sverige bör även fortsättningsvis medverka i det arbetesom nu pågår kring utveckling av ungdomsforskningen.Insatserna kan intensifieras genom fortsatt stöd till deinitiativ som tagits genom den förra forskningspolitiskapropositionen.Forskning inom skolväsendetSkolan är vår viktigaste kulturinstitution.Kommunerna har fått en större frihet att planera denegna skolorganisationen. Det ställer ökade krav på tydligakulturmål för skolan. I samband med att nya läroplanerfastställs bör därför skolans kulturmål preciseras.Forskning om kultur i skolan och om skolans kulturmålbör ha en hög prioritet inom området forskning inomskolväsendet.Vi föreslår därför att anslaget uppräkns med 730 000kronor utöver regeringens förslag.Forskning om amatörverksamhetI finns en lång tradition av amatörkulturellverksamhet. Trots detta har amatörverksamhetensbetydelse ur demokratisk, estetisk och social synpunkt imycken liten utsträckning blivit föremål för forskning.Av fördjupade anslagsframställningframgår att flera prioriterade forskningsområden har näraanknytning till amatörverksamheten. Bl.a. är en analys avolika former av kulturpedagogik med speciell tillämpninginom studieförbunden ett angeläget forskningsområde,liksom forskning om vidgat deltagande.Vissa delar av amatörverksamheten ligger redan nuinom ramen för den forskning som bedrivs av Nationellaprogrammet för folkbildningsforskning -- , förlagt tillUniversitetet i . I en satsning på forskning omamatörkulturens betydelse för skilda individer ochsamhällsgrupper bör de erfarenheter som vunnits inomfolkbildningsforskningen utnyttjas genom att Mimersuppdrag utvidgas till att gälla även amatörkulturellverksamhet.Vi föreslår därför att det för denna forskning anslås tillKulturrådet och till universitet iLinköping 1 miljon kronor.Näringsdepartementets verksamhetsområdeForskning och teknikutveckling för att stärka svensktnäringsliv 1. AllmäntTeknologisk utveckling spelar en avgörande roll förtillväxt och produktivitet. Studier visar att den höga tillväxtoch höga produktivitet som tidigare hade, till stordel orsakades av teknisk kunskap och nya teknologier somfördes in i de svenska företagen.Svensk industri håller alltjämt mycket hög klass när detgäller produktionsprocesser, men är betydligt sämre när detgäller produktförnyelse. Sedan ett tiotal år utvecklas inteden svenska industrin i riktning mot mer avanceradeproduktområden. Detta är ett strukturellt problem försvensk industri.Förklaringen till den bristande produktförnyelsen fårsökas i alla de led som leder fram till en ny produkt. Nyaprodukter uppkommer genom en kedja som bl.a. innehållerleden: forskning och utveckling, uppfinning, innovering (att en uppfinning förs ut i praktisk produktion) samtkommersialisering (existerande produkter och ideer förs uttill marknaden). Samtliga dessa processled måste fungeraför att nya produkter skall komma till stånd.Forskning och utveckling spelar en strategisk roll i dennakedja. Vi menar att det ur ett tillväxtperspektiv finns vissaproblem i det svenska FoU-systemet. Starkt förenklat kansägas att har sin styrka i grundforskning, medan dendel av FoU-systemet som leder till industriell tillämpninginte är lika väl utvecklad. Detta medför bl.a. att det svenskaFoU-systemet är mer ''polariserat'' än i de flesta andraländer. Forskningen bedrivs nästan uteslutande viduniversitet och högskolor, för att på bästa sätt utnyttjadessas kompetens. Industrins FoU omfattar nästan enbartproduktutveckling. I andra länder finns det en omfattandesektor av institut och stiftelser mellan universitet ochföretag. Detta mellanled är i av mycket blygsamomfattning.Ett annat näringspolitiskt problem är den starkakoncentrationen av FoU till stora företag i några fåbranscher. svarar således förmindre än av industrins totala FoU. Nästan all FoU inäringslivet utförs av 6--8 storföretag.2. FörslagForskningsprogammet för den kommandetreårsperioden måste utformas med utgångspunkt i vad somkrävs för att åter generera en positiv ekonomisk utveckling.De förslag till förstärkningar som görs inom högskolans ramär utformade med detta perspektiv. Därutöver krävskraftfulla insatser som stärker den tillämpade forskningenoch teknikutvecklingen. Framförallt handlar det om att påolika sätt stärka samverkan mellan högskolan ochföretagen. Svenskt näringsliv måste bli bättre på att omsättaFoU-resultat och uppfinningar i kommersiella produkter.Det är vidare viktigt att stimulera tekniköverföring tillSverige från vår omvärld.För att underlätta en positiv utveckling vill vi, utöverregeringens förslag, göra följande insatser.OmrådeInsatser utöver regeringens (Mkr)Industriforskningsinstitut30FoU för småföretag20Utvecklingsområden70Kompetenscentra m.m.100Teknikbaserad affärsutveckling30Energiforskning60Uppfinnarstöd10Därutöver föreslår vi i en särskild motion att 200miljoner kronor anslås för en Fond för teknikinhämtning.3. KommentarerIndustriforskningsinstitutRegeringens förslag i den forskningspolitiskapropositionen innebär en fortsatt och ytterligare avsevärtförstärkt polarisering av forskningen i Sverige.Som en konsekvens föreslås inga ökade satsningar påden industriinriktade forskning som sker inom de s.k.industriforskningsinstituten. Instituten fungerar sombryggor mellan högskolor och företag. Deras FoU-verkamhet finanseras till av företagen. Instituten är den del av den offentligt delfinansieradeinfrastrukturen för FoU som har bäst förutsättningar ochkompetens att arbeta med industriella miljöproblem,kunskaps- och tekniköverföring till mindre och medelstoraföretag samt industriorienterade internationella FoU-samarbeten. Detta led är i av mycket blygsamomfattning jämfört med våra industriella konkurrentländer.Det finns goda förutsättningar att med ett resurstillskott påca /år i samband med denomstrukturering av industriforskningen som kommer attgenomföras, kraftfullt förstärka denna viktiga del av FoU-infrastrukturen så att den kan främja hela näringslivetsförnyelse.FoU för små och medelstora företagRegeringen föreslår att inom befintliga anslagavdelar /år för särskilda FoU-insatser försmå och medelstora företag. Vi delar uppfattningen att detbehövs särskilda insatser för att göra dessa företag i högregrad delaktiga i den teknologiska infrastrukturen i landet.Som vi pekat på i motionen ''Näringspolitik för tillväxt'' ärdetta av strategisk betydelse för småföretagsutvecklingen.Det behövs därför resurser av betydligt större omfattning änvad regeringen föreslår. Vi räknar med en satsning påytterligare 20 miljoner kronor.UtvecklingsområdenInom ansvarsområde föreslårregeringen en förstärkning med ca förinsatser inom informationsteknologi samt mindre riktadeinsatser inom bl.a. fordonsteknik och flygteknik. Utrymmeför desa insatser skapas genom omprioriteringar, vilketinnebär att insatserna inom andra av regeringen''prioriterade'' teknikområden måste bibehållas påoförändrat låg nivå eller reduceras ytterligare.Förslag till ökade insatser på industrirelevant forskningoch utveckling, som vi framfört bl.a. i partimotionenNäringspolitik för tillväxt och som ej kan tillgodoses inomramen för de av regeringen föreslagna ramarna, ärföljande:biomedicinsk teknik produktionsteknik inkl.verkstadsteknik processteknik transportteknikmiljöteknik skogsforskning.Genom förstärkning med skapasutrymme för offensiva och förnyelseinriktade nyasatsningar inom dessa för svenskt näringsliv centralakompetensområden. Insatserna inriktas på ökad FoU-samverkan mellan företag och staten bl.a. genomprogramsatsningar för samarbete mellan högskolor ochföretag, förstärkt industriforskning samttekniktransferering till mindre och medelstora företag.Industrirelevanta kompetenscentra ochtvärvetenskapliga konsortierRegeringens förslag om nya industrirelevantakompetenscentra i anslutning till högskolor skall finanserasgenom att /år tas från tillgängliga anslagför teknisk FoU. Detta innebär att det endast inominformationsteknologi-området finns vissa finansiellaförutsättningar att förverkliga förslagen. Vi föreslår att ca100 /år satsas på att i anslutning tillhögskolor etablera kompetenscentra med aktivt deltagandefrån företag inom miljöteknik, energi- och transportteknik,produktions- och materialteknik, bioteknik ochinfrastrukturteknik samt en förstärkning av detvärvetenskapliga materialkonsortiernasindustrianknytning.Teknikbaserad affärsutvecklingNUTEKs finansiella stöd till affärsutvecklingsprojektavser de tidigaste faserna (såddfinansiering) och syftar tillatt förädla projekten så långt att andra finansiärer hartillräckligt underlag att ta ställning till dem. Någon annanfinansiär som, annat än undantagsvis, är beredd att gå in iså tidiga skeden finns ej . Den nära kopplingen tillforskningsstödjande program ger möjlighet att snabbt fångaupp nya industriella möjligheter och lotsa över dessa ipraktisk tillämpning.Inom en förstärkt ram på ca /år gesmöjligheter att öka insatserna för tidig såddfinansiering,teknikupphandling och förstärkta produktråd i samarbetemed utvecklingsfonderna.Kunskapsbasen för omställning av energisystemenRegeringens förslag innebär en reducering av anslagenför energiforskning inom områdemed . Urholkning av kunskapsbasen inomenergiområdet bör undvikas om omställningen motmiljövänliga och förnyelsebara energisystem enligtpartiöverenskommelsen skall kunna förverkligas. Anslagethärför bör öka med 60 miljoner kronor.UppfinnarstödUppfinnarverksamhet befinner sig i gränslandet motforskning och utveckling. Uppfinningar är ett av de fyra ledvi inledningsvis pekade på som leder fram till en ny produkt.I forskningspropositionen behandlas inte frågor om villkorm.m. för uppfinnare, men vi ser det som önskvärt attintegrera dessa frågor i ett större sammanhang.Uppfinnarna behöver fyra typer av stöd: ett grundstöd,rådgivning, riskkapital och kontakt med en entreprenör. Deförslag om extra medelstillskott för teknikbaseradaffärsutveckling som vi framfört bör kunna underlätta de''senare'' delarna av uppfinningsverksamheten. Därutöverbehövs dock även insatser av mer grundläggande natur.Regeringen har tidigare tagit bort det särskilda stöd somutgått till uppfinningsverksamhet och har föreslagit attanslagen till () skall drasned. Vi motsätter oss detta. I dagens läge är stöd tilluppfinnings- och innovationsverksamhet en av de viktigasteåtgärderna för att åstadkomma en produktförnyelse. Bidragtill SUF bör utgå med i stort sett oförändrat belopp.Därutöver bör medel kunna beviljas för att ge ett begränsatantal uppfinnare ett grundstöd, en ''uppfinnarlön'', underen . Stödet bör fördelas och administreras avNUTEK i samråd med SUF. En aktiv uppföljning och kravpå motprestationer skall ingå i villkoren för stöd. För stödtill uppfinnarverksamhet vill vi anslå 10 miljoner kronor.Mindre och medelstora högskolorDet krävs en rad åtgärder som stärker samverkan mellanhögskola och industrin, framför allt för de mindre ochmedelstora företagen. Nätverket av institutioner somarbetar med utveckling och målinriktad forskning och somkan fungera som länkar mellan grundforskningen, inte baravid våra universitet utan var den än bedrivs i världen, ochindustrin måste förstärkas. För att nå framför allt de småoch medelstora företagen krävs en omfattande kontaktytamed närvaro i företagens hemmaregioner. Här bör bl.a. enförstärkning av resurserna för målinriktad forskning ochutveckling vid de mindre och medelstora högskolornakunna ge snabba resultat. Vi vill peka på att vi i detföregående föreslagit kraftiga förstärkningar för dessahögskolor.Detta bidrar till att höja dessa regioners attraktionskraftoch möjliggör därigenom en fortsatt närvaro av storatekniktunga företag. Den svenska industrin kan inteutvecklas och växa om inte kvalificerad arbetskraft kanrekryteras. Det kräver i sin tur tillgång till goda möjlighetertill vidareutbildning och rika tillfällen till intellektuellstimulans. En utbyggd högskola är därför det mestverkningsfulla regionalpolitiska instrumentet.Teknikvetenskapliga forskningsrådetI regeringens proposition har föreslagits att detTeknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) skall föras överfrån till Utbildningsdepartementet.Forskningsverksamhet är av central betydelse för att få tillstånd en positiv näringslivsutveckling. Ur den aspektenvore det angeläget att Näringsdepartmentet behöll denkoppling som det innebär att ha ett forskningsråd inom sittansvarsområde. Å andra sidan talar forskningspolitiska skälför att grundforskningsråd ligger under ett och sammadepartement. Vi vill inte motsätta oss en överflyttning, ge regeringen till känna att konsekvenserna noga måsteföljas. Det är angeläget att inte heltfrikopplas från ansvaret för TFR. Vi utgår från attregeringen finner former för samverkan mellan de berördadepartementen.Stiftelser för samverkan mellan högskola och näringslivRegeringen har förslagit att det skall överföras enmiljard kronor till högskolorna som kapital för stiftelser isyfte att främja kunskapsutveckling och kunskapsspridning.Vi har ingen principiell invändning mot sådana stiftelser,men vänder oss mot förslaget på två grunder. Förslaget ärför det första alldeles för outrett för att nu ligga till grundför beslut. Vår andra invändning gäller den föreslagnafinansieringen. Regeringen föreslår att stiftelsekapitaletskall tas av de medel som frigörs vid privatiseringen avstatliga företag. Vi motsätter oss denna koppling påprincipiella grunder -- det är fel att öronmärka statligaintäkter på detta sätt -- och vill i övrigt påminna regeringenom att man förbundit sig för ett moratorium förutförsäljning av statliga företag. Detta moratorium, som ärmotiverat av näringspolitiska skäl, innebär att det inte gåratt säga när kapital kan frigjöras för stiftelsebildning. Detär mycket olyckligt att koppla viktiga forskningsinsatser tillregeringens ideologiska privatiseringsiver. Vi uppfattarregeringens förslag som ett desperat försök att försökautnyttja forskarsamhällets behov för att få argument försnabba privatiseringar.Miljö- och naturresursdepartementetsverksamhetsområdeDet kommer att krävas mycket omfattande insatser föratt kunna förändra samhällets utveckling i linje med deöverenskommelser som träffades i . På kort siktkan utvecklingen påskyndas genom lagstiftning, normer ochandra styrmedel. Den mer omfattande omställningen ställerkrav på långsiktigt inriktad FoU.Socialdemokraterna kommer att ge miljöforskningenfortsatt hög prioritet, och vi vill öka anslaget till renmiljöforskning med jämfört medregeringens förslag. Vi föreslår även att ett ''Centrum förmiljöekonomi och styrmedelsforskning'' inrättas. Därtillkommer ökade resurser till annan forskning medmiljöanknytning, som t.ex. den tekniska ochsamhällsvetenskapliga forskningen.Sverige deltar i olika internationellaforskningsprogram och ligger inom många områden vidforskningens frontlinje. Svenska forskningsresultat har haftstor betydelse för att driva på internationella förhandlingar,bl.a. när det gäller klimatfrågor och försurning.Industrins ökade engagemang när det gällerlivscykelanalyser och möjligheterna att ta hänsyn tillmiljöeffekterna av en produkt under helatillverkningskedjan måste få genomslag i produktutvecklingoch annan teknisk forskning. Det är nödvändigt attytterligare förbättra informationen och kontaktytornamellan miljöforskare och företag. Regeringens ökaderesurser för informationsinsatser på högskolorna ser vidärför positivt på liksom de ökade möjligheterna till merdirekt samarbete med näringslivet.Vi instämmer i regeringens prioritering av forskningkring växthusgaser, ozonskiktet, marknära ozon, fysiskpåverkan, avfall samt den samhällsvetenskapligaforskningen. Särskilt vill vi prioritera forskningen kringolika miljöpolitiska styrmedel. Vi vill också poängtera attforskningen om organiska och andra miljögifter måste fåfortsatt stöd. Forskningen om hur användningen avgenetiskt modifierade organismer påverkar miljön måsteintensifieras liksom forskning som rör den biologiskamångfalden.Forskning för ett kretsloppsanpassat samhälleRegeringen vill öka forskningen om hur man når fram tillett kretsloppsanpassat samhälle. Bl.a. skall forskningen omvarors miljöpåverkan samt forskningen om återvinning,återanvändning och avfallsbehandling öka. I propositionenpåpekas även att forskning kring ekonomiska mekanismeroch incitament har central betydelse. Även forskning ommark- och planfrågor anser regeringen skall lyftas fram. Viinstämmer i att denna forskning är av central betydelse föratt nå en långsiktigt hållbar utveckling i samhället. Särskiltvill vi poängtera vikten av att öka styrmedelsforskningen föratt utveckla avgifter, skatter m.m. i syfte att minska andelenskadliga ämnen och delar i olika produkter. Vi föreslårdärför att ett ''ochstyrmedelsforskning'' inrättas. Även denkommunaltekniska forskningen handlar om kretslopp ochbör ges ökat stöd, det gäller exempelvis utveckling av icke-vattenburna avloppssystem.Till denna angelägna forskning anslår regeringenemellertid mindre än innevarandebudgetår. Vi anser att delar av denna forskning, framför alltproduktutveckling, avfallshantering och annankommunalteknisk forskning bör bekostas i högre grad avbranschen. Vi föreslår därför att ger regeringen iuppdrag att diskutera möjligheterna till en sådandelfinansiering med berörda branscher samt medKommunförbundet och de kommunala bolagen. Därmedskulle forskningsanslaget för ett kretsloppsanpassatsamhälle successivt kunna öka och inom några och styrmedelsforskningDen ekonomiska politiken har stor inverkan påmiljöfrågorna. Det visar inte minst utvecklingen iÖsteuropa. Socialdemokraterna har länge krävt ettnärmande mellan ekonomi och ekologi, senast i enutskottsmotion 1992.Även regeringen har poängterat viktenav ökad användning av styrmedel i miljöpolitiken.