mot · GG02A811 · 1993-01-26 00:00:00 — Däremot finns det idagbetydande kunskaper om kvinnor som arbetstagare. Därfinns goda kunskaper om arbetssituation, arbetsskador ochvillkor i övrigt. Reformeringen av den kvinnodomineradeoffentliga sektorn skapar utrymme för tillkomsten av nyaföretag, såväl kooperativa som enskilda.Utvecklingsfonderna bör aktivt initiera och stödjakvinnors företagande. Kvinnor som har eller avser att startaserviceföretag måste få möjlighet att i större utsträckning änhittills erhålla stöd, rådgivning och utbildning genomutvecklingsfonderna. Dessa måste därför kunna bedrivautlåningsverksamhet även till företag inom tjänste- ochservicesektorn. Ett exempel är möjligheten att bedrivapersonalkooperativa företag. Denna företagsform är ettutmärkt alternativ för anställda eller f d anställda inomoffentlig sektor, som vill starta eget företag.De personalkooperativa företagen måste få sammatillgång till riskkapital som andra företagsformer. Dettaskulle kunna lösas genom särskilda kooperativakreditinstitut, genom statliga kreditgarantier eller genomförmånliga lån via staten. Det senare sker i bl a ochItalien. Genom datateknikens utveckling öppnas nyamöjligheter inte minst för kvinnor. Med godatelekommunikationer ökar förutsättningarna för ettdecentraliserat samhälle och kvinnors företagande iglesbygd.Mer riskvilligt kapital behövs inom näringslivet, inteminst för kvinnligt företagande. Ett bra tillskott har skettgenom riskkapitalbolagens och nyföretagarlånets tillkomst.En större del av detta kapital måste komma kvinnorna tilldel. En samlad redogörelse bör göras som visar hur manökar riskkapitalet till kvinnligt företagande.Lokala studiecentraDet är inte bara bristen på arbete och bristande åtgärderför att skapa aktiva kvinnojobb, som gör att kvinnor flyttar.Bristen på utbildningsvägar är ofta ett större problem blandkvinnor än bland män. Med ett kvinnligt synsätt påutbildning och forskning i inland och glesbygd kan kvinnorsförutsättningar förbättras.Viljan att söka sig till högre utbildning är starktberoende av närheten till utbildningsutbudet.Decentraliserat kursutbud vid t ex lokala kurscentra ikombination med distansutbildning gör att fler kan studera,trots långa avstånd till högskolan. Lokala kurscentra kan gepraktikplatser för läkare, lärare, förskolepersonal m fl. Detär angeläget att praktikplatser kan erbjudas på andra orterän högskole/universitetsorter. Därmed underlättas ocksåden framtida rekryteringen.För närvarande pågår en utredning om formerna för ettkvinnouniversitet i . Basen skulle kunna liggainom universitet/högskola. Det finns ett stort antal ortersom kan utses som lämpliga lokaliseringar. En sådanetablering skulle stärka kvinnornas situation i inlandet ochglesbygden. Möjligheten att inrätta lokala studiecentramåste finnas i högskoleförordningen.Social trygghetKvinnors trygghet i vardagenVårt land har en god social service. Barnomsorg,sjukvård och äldreomsorg ligger internationellt sett på enhög nivå. Det sociala trygghetssystemet är välutvecklatjämfört med andra länders.För att kvinnor och män ska kunna vara samspelta ivardagslivet krävs ett trygghetssystem som tar hänsyn tillkvinnornas situation. I ett land där förvärvsfrekvensen istort sett är lika stor för kvinnor som för män, 81 respektive85 %, måste barnen även bli pappornas och arbetsgivarnasangelägenhet.Papporna behöver också vara hemma, framför allt förbarnens skull. Den första nära relationen med barnet ärmycket viktig för att grundlägga en djupare och varaktigkontakt mellan förälder och barn. Inte minst behöverpojkar en manlig förebild.BarnomsorgFör att kunna förena förvärvsarbete och föräldraskapkrävs att omsorgen om barnen kan ordnas på ett bra sätt. Vibetonar vikten av att valfrihet måste finnas så attföräldrarna själva kan välja den barnomsorg som passardem och barnen bäst. Därför ska olika alternativ ibarnomsorgen underlättas. Ett första steg har tagits genomatt det nu utgår statsbidrag till privata daghem ochfritidshem på samma villkor som till kommunala. En välfungerande barnomsorg är viktig.De som väljer att avstå från förvärvsarbete på hel- ellerdeltid medan barnen är små bör också ha rätt att få del avsamhällsstödet.En särskild ''barnomsorgslag'' är aviserad ibudgetpropositionen. Den får därför inte genomföras utanatt den kan kopplas också till rätten att få ettvårdnadsbidrag.För att familjepolitiken ska kunna anses vara komplett,måste ett vårdnadsbidrag införas. Vi anser att ett första stegpå en sådan reform måste ha fortsatt hög prioritet.Rättvisa pensionerEtt nytt pensionssystem håller på att utarbetas, som skaersätta nuvarande ATP-pension. Syftet är att tryggapensionerna för framtiden och att få en mer rättvispensionsmodell. Enligt förslaget ska livsinkomsten avgörapensionen och intjänandetiden kommer att räknas redanfrån ålder.Vård av barn kommer att ingå i den samladelivsinkomsten. Den tid man vårdar barn ska varapensionsgrundande, vilket är ett gammaltcenterkvinnokrav. Det viktiga är hur stort beloppet blir ochhur lång intjänandetid som skall räknas. Lång tid och lågtbelopp är en dålig lösning ur pensionssynpunkt.Enligt utredningen är utbildningstiden intepensionsgrundande. Vi anser att den som använder någraav sina aktiva år för att utbilda sig inte ska straffas för dettasom pensionär. Det skulle drabba särskilt hårt eftersom deidag är mer välutbildade än män ända upp på högskolenivå.De flesta kvinnor har ändå lägre lön än män. Efterstudietiden stannar många hemma med barnen ochåtervänder ofta till arbetsmarknaden på deltid. Den totalalivsinkomsten blir därför låg. Vi anser att ävenutbildningstiden måste vara pensionsgrundande. diskuteras även delning avpensionsrätten. Förslaget är inte bra urjämställdhetssynpunkt. En självständig ekonomi ärgrunden för jämställdhet för kvinnor och män.Diskussionen om en delad pensionsrätt bör föras i ett annatforum, som kan studera de civilrättsliga möjligheterna tillett frivilligt avtal makar eller samboende emellan.Den föreslagna pensionsmodellen förutsätter rättvisalöner. Dagens mönster där kvinnor som grupp alltid harsämre ekonomi måste ändras. Det förutsätter att inte nyahinder byggs in, som ger fel signaler både till kvinnor ochmän.Vi vill ha ett rättvist pensionssystem med en rejälgrundpension, där ovanstående krav angående vård av barnoch pensionsgrundande utbildningstid beaktas. Vi anser attnya stora reformer ska genomgå en ''kvinnorevision'', dvsatt förslagen noga analyseras ur kvinnosynpunkt innanbeslut fattas.Kvinnors hälsaHälsoproblemen bland kvinnor har börjatuppmärksammas . Det som oroat är tillexempel det ökade s k ohälsotalet bland kvinnor, det villsäga sjukskrivningsfrekvens, arbetsskador ochförtidspensioneringar.Det finns tre väsentliga grundförutsättningar för hälsa,nämligen fungerande sociala nätverk, arbete ochmeningsfull sysselsättning samt upplevelse av sammanhang.Kopplingen mellan levnadsvillkor och hälsa är obestridlig.Hälsa har ett tydligt samband med klass, kön och etnisktillhörighet.Det är framför allt de lägst betalda kvinnorna med demest enformiga arbetena och det minsta inflytandet somdrabbas av till exempel belastningsskador. Dessa ökar ävenbland unga kvinnor. Ständig värk, långa sjukskrivningar ochförtidspensioneringar innebär inte bara ett stort och onödigtmänskligt lidande utan också stora kostnader för samhället.Kvinnor utnyttjar genomgående sjukvården mer änmän. Är det så att kvinnor tar kroppens tidiga signaler påstörre allvar? Är det förklaringen till en högre andel avkorta sjukskrivningar? Minskar detta risken för allvarligarehälsoproblem, eller är detta beteende nödvändigt för attklara den extra belastning som kvinnors dubbelarbeteinnebär? Här behövs mera forskning.Kvinnor har ofta arbetsuppgifter med mindre inflytandeän män. Det är klarlagt att arbete med torftigt innehåll ochbegränsat inflytande skapar hälsoproblem, medan arbetensom är utvecklande och som man kan styra själv inte alls gördet i motsvarande grad. Brist på inflytande överarbetssituationen ger starkare stressreaktioner hos kvinnorän hos män. En förändring av denna situation med ökatinflytande över arbetssituationen skulle sannolikt förbättrakvinnors hälsa i arbetslivet.Ensamstående kvinnor med barn är en grupp som ärutsatt för särskilda påfrestningar. Småbarnsmammor hargenerellt minskat sin sjukfrånvaro sedan mitten av 70-talet.Om man däremot ser till de ensamståendesmåbarnsmammornas situation är bilden en annan. Derasårliga sjukfrånvaro ökar med för varjebarn. Medan sjukfrånvaron 1989 för män var i genomsnitt16 dagar och motsvarande siffra för samboendesmåbarnsmödrar , hade en ensamståendeheltidsarbetande kvinna med barn en egensjukfrånvaro med nära . Fördeltidsarbetande ensamstående småbarnsmammor varsjukfrånvaron per år.Exempel på skillnader i arbetslivets villkor är attkvinnliga akademiker har en generellt högresjälvmordsfrekvens än medelbefolkningen. Det finnsgrupper av kvinnor där andelen självmordsförsök äroväntat hög, det gäller bland annat läkare ochsjuksköterskor.Invandrarnas situation är generellt sett svårare påarbetsmarknaden, än besvärligare är den förinvandrarkvinnorna. Att vara invandrare, arbetare ochdessutom kvinna innebär att man är underordnad i allaavseenden. Andelen långtidssjukskrivningar är högre blandinvandrade kvinnor. De drabbas också oftare avarbetslöshet än någon annan grupp i samhället. Här behövsökad kunskap och analys av orsakssamband där särskilt deinvandrade kvinnornas situation måste uppmärksammas.Andelen kvinnor som besväras av värk i nacke, skuldroroch axlar har ökat från blandyngre kvinnor i arbetar- och tjänstemannayrken. avkvinnliga arbetare har värk i skuldror, nacke eller axlarvarav har svår värk. av kvinnliga arbetare iåldersgruppen 60--förtidspensioneras.Det behövs en flervetenskaplig forskning kring kvinnor,arbetsliv och hälsa, inte minst kring olika samverkandefaktorer, forskning som ser kvinnors arbetssituation iförhållande till hela livssituationen. Forskning behövs ävenkring kombinationseffekter när det gäller till exempelarbetsorganisation, arbetsmiljö, belastning och arbetstider.En stor del av de gravida kvinnorna sjukskrivs de tvåsista månaderna före förlossning. Diskussionen mellanläkare och den blivande mamman tar mycket tid närargumenten mot en sjukskrivning innebär att graviditet ärett naturligt tillstånd och inte en sjukdom. Det är helt klartatt man känner trötthet dessa sista månader av engraviditet. Kvinnor har ett naturligt behov av lugn och roföre förlossningen. är tunga för deflesta. Det handlar inte bara om de fysiska påfrestningarna,den psykiska förberedelsen är minst lika viktig. Mångakvinnor ger sig inte tid att ''vara gravida''. Enligt uppgift harman i infört en ledighet före förlossningen sominneburit att de nyfödda barnens födelsevikter ökat.Det finns därför anledning att se över regelsystemet meden betald ledighet där en del av föräldrapenningen kanomfördelas för att finansiera detta.Havandeskapspenningen används i alltför ringautsträckning. Den liksom föräldrapenningen ger ocksåmycket stora differenser i ersättningsnivåer varför enjämkning bör ske av ersättningsbeloppet.Vi anser därför att en utredning bör tillsättas för att seöver införande av en särskild havandeskapspenning somblir obligatorisk.En kvinnas hälsa är mer beroende avhennes livssituation, hennes relationer och socialakontakter och i vilken omfattning hon är utsliten av hårtarbete än av minskad hormonproduktion. Sjukdomar irörelseorganen är vanliga i denna ålder medan psykisksjuklighet inte ökar i klimakteriet. Äldre kvinnors insatsernedvärderas ofta i arbetslivet och deras konkurrenskraftminskar. Detta trots att kvinnor då har lång erfarenhet iarbets- och familjeliv. De har goda kvalifikationer förledande befattningar och ansvarsfulla uppgifter därflexibilitet, organisationsförmåga och personalvårdandeinsatser efterfrågas. Sjukvårdens insatser för dessa kvinnormåste fördjupas och anpassas till efterfrågan. Ettsjukvårdsdistrikt i har öppnat en särskildklinik för kvinnor med klimakterieproblem. Helhetssyn påkvinnans situation är helt nödvändig för att ge korrektbemötande och behandling av kvinnor medklimakterieproblem. Det finns därför skäl för att flerasjukvårdshuvudmän tar efter detta exempel och ger kvinnorett gott omhändertagande i sjukvården. Kunskaper omdessa tillstånd måste också delges under läkarutbildningen.Kvinnors missbrukAtt förebygga missbruk måste påbörjas redan iungdomsåren. Genom ökade informationsinsatser till ungaflickor och med ett arbete för att öka deras självförtroendeskapas möjligheter till ett drogfritt ungdomsliv.Kvinnornas förbättrade ekonomi och inträde iarbetslivet med alla de påfrestningar det innebär har givitsom resultat ett ökande antal kvinnor med alkoholproblem.Ofta döljs detta att adekvata åtgärder kansättas in alldeles . Här måste alkoholkommissionensarbetsuppgift vara att föra fram kvinnornas situation. Dettaska också ske enligt de direktiv som fastlagts förkommissionens arbete.Den traditionella alkoholistvården har misslyckats närdet gäller vård av kvinnor. Kvinnor mår bättre om vård gesi vårdenheter där endast kvinnor finns. Vi kräver att dettaföljs upp med ökad forskning och flera projekt som syftartill att ge dessa kvinnor ett adekvat omhändertagande. Oftafinns det även flera familjemedlemmar som behöver varamed i det behandlingsarbetet. Främst barnen far illa i hemmed missbrukande föräldrar. har nusom uppgift att belysa dessa utsatta barns situation. Dettahar varit krav.Graviditetstiden och den tid som barnen ammas börockså vara alkoholfria. Mödravårdscentralensförebyggande arbete får därför inte försämras i denförändrade sjukvårdsorganisationen med primärvårdensinriktning på husläkarsystem. Tvärtom behöver justmödravårdens resurser för att förebygga och spåra missbrukförstärkas.Våld riktat mot kvinnorDet vanligaste våldet är det gömda och osynliga, det våldsom sker inom hemmets fyra väggar. Det utgör en stor delav det totala våldet. blir en kvinnaslagen. våldtas en kvinna. Igenomsnitt misshandlas en kvinna till döds var tionde dagav sin man, före detta man, fästman eller sambo.Det är viktigt att angripa grunden tillproblemen. Män som begår brott mot kvinnor har oftast ensnedvriden kvinnosyn. En vanlig orsak till denna syn påkvinnan är erfarenheter i gärningsmannens egen barndomoch intryck från våldsskildringar i text och på film.Justitiekanslern har i en genomgång, ,av olaga våldsskildringar behandlat dessa frågor.JK behandlar bl a paragrafen i om olagavåldsskildring, 16:10 b. Lagrummet förbjuder vålds- ellertvångsskildring i stillbild, film, videogram eller TV meduppsåt att sprida bilden om gärningen inte varit försvarlig.Detta innebär att kraftigt förnedrande bilder som inteinnehåller våld eller tvång faller inom det straffbaraområdet. Detta har inneburit att illustrationer som varitmycket kränkande eller funnits i gränslandet mellan detlagliga och olagliga frikänts. Hit hör bl a illustration av s kfist-fucking. Här rör det sig om kränkande ochnedvärderande bilder som i och för sig inte innehållervåldseller tvångsskildring. Vi vill uppmanaJustitiedepartementet att göra en översyn av BrB16:10 b §, för att den skall täcka de gärningar den varitavsedd att täcka. Om en ändring av grundlagen krävs bören sådan ändring göras.Ytterligare en fråga är, hur vi effektivt kan hindraspridningen av olagliga våldsskildringar. Alla straffvärdahandlingar kan inte nås enbart genom lagstiftning. Denmåste kompletteras med effektiv brottsbekämpning. Detantas att brotten till största delen begås genompostorderförsäljning och klubbverksamhet.Justitiedepartementet bör undersöka hur verksamhetenkan stoppas effektivt.Brottsstatistik visar att brott mot kvinnor ökar. Framförallt är ökningen av antalet anmälda våldtäktsbrott allvarlig.Här behövs ökade insatser vad gäller hjälp och stöd till dedrabbade och ett förbättrat skydd för utsatta kvinnor. Dettablir en allt viktigare kvinnofråga.Kvinnor måste ha rätt att leva sitt liv utan fruktan förvåld och övergrepp. Att förhindra våld mot kvinnor ochskydda, stödja och hjälpa de kvinnor som utsatts förmisshandel och sexuella övergrepp är en viktigjämställdhetsfråga. I budgetpropositionen redovisas fleraförslag i syfte att stärka skyddet av kvinnor, men flerinsatser krävs.Försöksverksamhet med livvakt åt särskilt hotadekvinnor pågår för tillfället på några orter. Så har ävenspecialutrustade väskor tagits fram för akut skydd mot olikaformer av våldsbrott, vilket tidigare krävt.Åtgärderna är bra men ytterligare insatser behövs. Vi villkomplettera skyddet så att polisen speciellt bevakar ochkontrollerar männen, som förföljer kvinnorna.I en lagändring, i lagen om besöksförbud (1988:688),som trädde 1990 skärptes straffmaximum föröverträdelse av ett besöksförbud till fängelse högst ,vilket krävdes bl a i en centermotion. Lagen utvärderas förtillfället av Brottsförebyggande rådet.Kvinnor som utsatts för våldsövergrepp har olikahjälpbehov. Det kan gälla såväl medicinsk vård som socialtoch psykologiskt stöd. framförde vi förslagom inrättande av mottagning för våldtäktsoffer.Våldtäktsmottagningar finns redan i många länder bl a iNorge och . Behovet av våldtäktskliniker i Sverigebedöms som stort och igångsättandet av sådana skulleutgöra ett viktigt komplement till övriga insatser inomhälso- och sjukvården. Denna fråga måste prövas avsjukvårdshuvudmännen, som ofta har begränsade resurser.Bidrag bör därför kunna fås via en centralt inrättadbrottsofferfond.Kvinnojourerna är en mycket stor tillgång för dedrabbade kvinnorna. Tyvärr har jourerna länge haft småresurser till sitt förfogande. Därför är det bra med detstatliga anslaget som också underlättar för den lokalakvinnojoursverksamheten. Det är nu nödvändigt att ocksåkommunerna ger jourerna stöd och hjälper till medexempelvis lokaler och utbildning. Samhället har ettgemensamt ansvar att sörja för att tillräckliga resursertillförs kvinnojourerna.En liten del av samhällets och polisensbrottsförebyggande och brottsbekämpande insatser går tillatt värna kvinnofriden. Så t ex har åtskilliga miljonerkronor avsatts för att bevaka ordningen vid . Miljarder satsas på att rehabiliteragärningsmännen, medan ett fåtal miljoner går tillbrottsoffren. Några enstaka miljoner ges t ex tillkvinnojourerna. Det är mycket angeläget att en utvärderingkommer till stånd om hur fördelningen av resurser skermellan olika brottsförebyggande och brottsbekämpandeinsatser från samhällets sida. Vi utgår från att regeringengör denna utvärdering eftersom vi anser att mer resurser iframtiden bör satsas på kvinnofrid och på brottsoffren.För att kunna finansiera en del av ovanstående förslagsåsom bl a våldtäktsmottagningar samt betaldaterapikostnader , bör en centralbrottsofferfond tillskapas enligt belgisk modell. Den går ut på att de medborgare,som begår brottsliga handlingar och döms enligtbrottsbalken eller specialstraffrätten har att lägga 500kronor till en central brottsofferfond. Fondens medel skullei lämpligen kunna administreras avBrottsskadenämnden. Medel ur fonden bör få användas tillatt finansiera hjälp- och stödinsatser för brottsoffer. Medelbör också kunna användas för behandlingsinsatser för attförhindra återfall bland kända gärningsmän. En lokalfrivårdsmyndighet bör få ansvaret för att betalning sker.Regeringen utreder nu frågan. Vi anser att förslagskyndsamt bör läggas om inrättande av en centralbrottsofferfond.Vidare bör skadestånd och ersättning till våldtäktsofferökas markant. Ekonomisk ersättning kan förvisso aldrigersätta den skada och det lidande den drabbade blivit utsattför. Detta förringar inte på något sätt betydelsen av vältilltagna skadestånd som kompensation till offren.Samhället markerar på detta sätt hur allvarligt man ser pådessa övergrepp.För att undvika att kvinnor behöver ta beslut om senabort vid våldtäkt är det viktigt att en ev graviditet alltidföljs upp vid anmälan och utredning om våldtäkt. Bättrerutiner för handläggning av våldtäktsfall och kortarehandläggningstider mellan anmälan och förhör och mellanåtal och domstolsprocess kan bl a minska risken för sena ochsvåra aborter. Dock är det alltid kvinnan själv som måstefatta beslut om abort.Det pågår utbildning av berörda yrkesgrupper inomrättsväsendet i syfte att ge kunskap om våldets effekter motkvinnor. Dessa utbildningsinsatser är nödvändiga. Det är avstor vikt att de som utreder och handhar brott mot kvinnorsom utsatts för sexuellt våld har en djup och bred kunskapom hur brottets konsekvenser påverkar kvinnan.Svenska undersökningar visar att skrämmande mångabarn utsätts för incest. Både pojkar och flickor drabbas,dock flest flickor. Olika undersökningar pekar på att upp tillvart tionde barn kan ha utsatts för incest. Preskriptionstidenför olika sexuella övergrepp varierar beroende på hur långtstraff man kan få för brottet. Våldtäkt och sexuelltutnyttjande av minderårig har preskriptionstid.Sexuellt umgänge med barn ger upp till fängelse ochpreskriberas redan efter fem år.Preskriptionsbestämmelserna för sexualbrott ses förtillfället över av efter ettutskottsinitiativ. Eftersom det kan dröja innanbarn, som utsatts för dessa former av brott, vågar anmälavad de utsatts för, bör preskriptionstiderna förlängas, vilketcentern också tidigare krävt. Arbetet med denna översynbör bedrivas skyndsamt och förslag presenteras.Övergreppen på barn får ofta förödande konsekvenserför barnens utveckling och kan bidra till att de själva blirsocialt störda och ofta i sin tur misshandlare ochmisshandlade. Terapiinsatser bör sättas in så fort sommöjligt. Självklart skall incestoffren få sina terapikostnaderbetalda.Flera av de kvinnor som prostituerar sig har blivitutsatta för sexuella övergrepp i barndomen. Mångaprostituerade lider av självförakt, har allvarligadrogproblem, lever i social misär och några är dessutomHIV-smittade. gjordes en större utredning,den s k prostitutionsutredningen. InomSocialdepartementet planerar man nu att genomföra en nyprostitutionsutredning, dels för att kartläggaprostitutionens omfattning, dels för att föreslå åtgärder motprostitution. För att stödja och hjälpa dessa kvinnor till ettdrägligare liv krävs förutom omfattande sociala insatser attkönsköparna, dvs kunderna, kriminaliseras. Attkriminalisera kunderna kan snabbt få effekter sombegränsar könshandeln. Vårt tidigare krav omkriminalisering av könsköpare har lett till att dettautreds.Utbildning, forskning, kulturFlickor och pojkar måste få utvecklas efter sinaförutsättningar. Trots att undersökningar gång på gång visaratt skolan bättre tillgodoser pojkars behov så sker alltförsmå förändringar. Det förslag till ny läroplan som nyligenremissbehandlats har inte tydligt tagit hänsyn till att flickoroch pojkar är olika och ges olika förutsättningar. Det nyaläroplansförslaget betonar de teoretiska ämnenasbetydelse. I förslaget ges praktisk-estetiska ämnen mindreantal timmar vilket inte kan accepteras. Det ger flickormindre utrymme för att utveckla sina intressen ochförutsättningar.För att flickorna ska få en likvärdig utbildning igrundskolan krävs åtgärder. Lärarna måste i sin utbildningoch fortbildning ges utrymme för att få kunskaper om hurflickor missgynnas i undervisningen. Lärarna måste arbetamed sina egna attityder för att kunna ge en likvärdigutbildning.Flickorna får tidigt signaler som säger att det är bra attvara snäll och försynt och att deras kunskaper och tankarär mindre värda. Skillnaderna grundläggs redan i förskolan,förstärks i skolans låg- och mellanstadium och märkstydligast på högstadiet. Ämnesuppdelningen markeras ochhelheten blir otydlig. Skolan legitimerar pojkarna medanflickorna lär sig att deras roll är underordnad.Skolan har ett stort ansvar att, i den sex- ochsamlevnadsundervisning som ska ges, ta upp och förstärkaflickornas självförtroende och självkänsla.