mot · GG02So401 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvinnors och mäns drickandeDe flesta har en speciell uppfattning och ett specielltförhållningssätt till den värdeladdade alkoholfrågan. Intemånga tycks dock veta vad deras värderingar ochuppfattningar egentligen står för eller vad de är grundadepå.Norden har en alkoholkultur, som skiljer sig från detövriga . Ett typiskt manligt drickande är att ''supasig full.'' Drickandet förläggs ofta till , lördagoch söndag. De flesta sköter sina jobb . Närdet gått så långt att fordrar enåterställare, är det allvarligt. Många kan då komma in i ensuparperiod , som de inte kan bromsa ellerha kontroll över.Men det är inte bara män som får behov av återställare.Även kvinnor drabbas. En del måste till och med smygamed en flaska till jobbet för att kunna stilla sug och oro.Av fysiologiska skäl tål kvinnan alkohol sämre änmannen. Alkoholen bryter ner hennes kropp fortare. Honhar inte heller någon tålig alkoholisthustru, som näst intillsjälvutplåning ställer upp för henne. Hon dricker ofta intebara sönder sig själv utan också sitt sociala sammanhang.Utförsbacken för kvinnor är brantare än för män. Det gällerbåde den social miljön men också fysiska och psykiskaskador.Det manliga alkoholmissbruket är i hög grad präglat avatt dricka i sällskap med andra män, även om det också finnsdolt missbruk. Kvinnors alkoholmissbruk är mer ensamt,sorgefullt och destruktivt. Deras drickande sker oftast inomhemmets väggar.Kvinnor med början till alkoholproblem har ofta ettdubbelt konsumtionsmönster. De har dels ett socialtacceptabelt och oproblematiskt drickande dels ett klartalkoholistiskt drickande i ensamhet utan andras kännedom.Detta dubbla konsumtionsmönster kan, om det fortsätter,övergå till ett tydligt alkoholistiskt drickande.Erfarenheterna från (the Karolinskaproject for treatment of Women with Alcoholaddiction) visar på en mångfald av kvinnor med olikaformer av och orsaker till alkoholberoende. Tre kategorierhar utkristalliserats extra tydligt.1. Yngre missbrukande kvinnor med socialt sett sämreuppväxtvillkor, dvs en bakgrund i skilsmässohem där oftafadern är alkoholist.2. Medelålders ambitiösa, välutbildade,yrkesverksamma kvinnor med välordnade socialaförhållanden och okomplicerad bakgrund. De kvinnornahar ofta starka skamkänslor för sitt missbruk och ett skadatsjälvförtroende.3. Äldre kvinnor med livslång skötsamhet ochkontrollerad alkoholkonsumtion. Kvinnorna i den gruppenhar ofta ökat sin alkoholkonsumtion i samband medskilsmässor, sjukdomar i familjen och/eller hos sig självaeller när de råkat ut för svåra livssituationer av annat slag.Kvinnorna i grupp 1 anses vara svårbehandlade. Varjeenskild behandling ställer särskilda krav på omfattning ochinnehåll.En familjecentrerad och individuellt anpassadbehandling med inslag som ökar självförtroendet har givitgoda resultat för kvinnorna i grupp 2.Kvinnorna i grupp 3 kan ofta med gott resultat stöttasmed relativt enkla sociala aktiviteter t ex organiseradeträffar med andra nyktra kvinnor. Kvällssammankomster,praktisk sysselsättning och social samvaro kan bidra till attförbättra en allmän levnadssituation för de kvinnor som harett okomplicerat alkoholberoende.En kvinnlig missbrukare är mer illa sedd än en manlig.Det kan vara en av orsakerna till att det kvinnligamissbruket är mer dolt än det manliga.Alkohol och graviditetDen totala alkoholkonsumtionen har varierat underolika tidsepoker. var den hög menhalverades under och låg på en relativtlåg nivå under ett fyrtiotal år. haralkoholkonsumtionen på nytt stabiliserats på en nivå som ärjämförbar med den sedan.På samma sätt som alkoholkonsumtionen varierat harockså kunskaperna om alkoholens skadeverkningarvarierat hos befolkning och institutioner.Under den senaste 10-årsperioden har man genom olikavetenskapliga undersökningar kunnat fastställa flerasamband mellan den mängd alkohol en kvinna uppgivit atthon druckit under graviditeten och eventuella skador hosett nyfött barn. De sambanden kan bl a spåras i att barnetharlägre födelseviktmindre födelselängdmindrehuvudstorlek vid födelsenstörningar i det centralanervsystemet i samband med födelsen och strax eftermissbildningarTrots denna kunskap är det sällsynt med särskildainsatser för gravida missbrukande föräldrar. Ändå finns detmetoder för ett förebyggande och behandlande arbete medalkoholfrågan inom mödra- och barnhälsovården.Jag anser att arbetet med alkoholfrågan skall ingå somen naturlig del i mödra- och barnhälsovårdens verksamhet.Det är dags att generellt ge det viktiga förebyggande arbetetstatus och politisk sanktion. Mödrahälsovården harmöjlighet att uppmärksamma blivande föräldrar på derasalkoholkonsumtion och alkoholvanor. Personalen kanpåverka föräldrarna att avstå från alkohol under graviditetoch småbarnstid.Alkoholmissbruk i familjenAtt alkoholmissbruk i en familj har allvarlig inverkan påbarnens fysiska och psykiska hälsa är också dokumenterat.Olika undersökningar har visat att barn till missbrukandeföräldrar har svårt att fungera i sociala sammanhang. Dehar bl a på grund av koncentrationssvårigheter svårt atttillgodogöra sig skolundervisning. Många blir ocksåutslagna senare i livet. De har inte fått den trygghet ochgrund, som barn behöver för att kunna utvecklas på ett brasätt.Medvetande och kunskap finns således om att barn tillalkoholmissbrukande föräldrar har en svår situation.Många gånger får barnen ta över föräldrarnas roll irelationerna till både föräldrar och syskon. Det finns dockingen samlad kunskap om var dessa barn finns, vilka deegentligen är, eftersom kunskap fattas om hur de signaler,det tysta språk, dessa barn sänder ut, skall tolkas. Av bl aden anledningen är det viktigt att kartlägga dessa barnsindividuella situation så att familjen kan stödjas ochhjälpas. I det arbetet måste socialtjänst och barnhälsovårdsamarbeta.I den nu pågående alkoholutredningen är det viktigt attsituationen för de uppskattningsvis cirka 100 000 barnen tillalkoholmissbrukande föräldrar lyfts fram.Det går att arbeta förebyggandeDet finns modeller för ett både förebyggande ochbehandlande alkoholarbete inom mödra- ochbarnhälsovården.Projektet och alkohol, , somLandstingsförbundet drivit i samverkan med ochJämtlands läns landsting gav modeller för hur mödra- ochbarnhälsovården kan arbeta både förebyggande ochbehandlande.FA-projektet riktade sig till blivande och nyblivnaföräldrar. Målet var att de skulle minska sinalkoholkonsumtion under framför allt den tid de väntadebarn och då barnen var små. Projektet drevs inom mödra-och barnhälsovården. Barnmorskor och distriktssköterskorvar nyckelpersoner i arbetet.Projektet resulterade i att blivande och nyblivnaföräldrar minskade sin alkoholkonsumtion påtagligt,personalens attityder till alkoholfrågan ändrades, enfortbildningsmodell för hälsofrågor utvecklades, enbehandlingsplan för gravida missbrukare utarbetades, olikasamverkansformer mellan och mödra- ochbarnhälsovården utprövades, alkoholmissbrukare spåradesoch gavs hjälp, alkoholfrågan diskuterades iföräldragrupper inom mödra- och barnhälsovården,förskolan och skolan. Personalen blev mer engagerad ochfick en större arbetsmotivation. De missbrukande kvinnorsom omfattades av projektet avhöll sig från alkohol ochfödde friska barn.I utredningen för det väntade barnet, , redovisas bl a hur erfarenheterna från har tagits tillvara och lett fram till åtgärder ilandstingen. Av utredningen framgår att antaletalkoholskadade barn har minskat betydligt . Imitten av 70-talet bedömdes ungefär av allafödda barn ha fetalt alkoholsyndrom, fullständigt ellerpartiellt. Denna siffra minskade till 0,5 promille.Till detta kan finnas flera förklaringar. En bidragande orsakanser utredningen är sannolikt effekter av hälso- ochsjukvårdens insatser baserade bl a på projektet alkohol.FA-projektet behöver få ett ännu starkare genomslag ilandet. Det behöver följas upp för att ligga som grund förliknande verksamhet inom all mödra- och barnhälsovård.Andra projekt som bedrivits i ochlandstings regi har visat att många människor inte ärmedvetna om att deras alkoholkonsumtion legat på en såhög nivå som den gjort. De har inte heller förstått att mångaav de problem de söker läkare och sjukhusvård för är direktalkoholrelaterade. Många som kommit till insikt omsambandet mellan problem och alkoholkonsumtion harmed visst stöd på egen hand kunnat minska sittalkoholintag.Även om statistik och olika undersökningar visar att del av sjukvårdens verksamhet ägnas åtalkoholrelaterade sjukdomar har alkoholfrågan ochsambandet alkohol och sjukdomar ett litet utrymme i bl aläkarutbildningen. För att bl a minska sjukvårdskostnader,mänskligt lidande och okunskap är det viktigt att läkarnaredan under sin utbildning görs medvetna om sambandetmellan alkoholkonsumtion och fysiska och psykiskaproblem. Både ur samhällsekonomisk och medmänskligsynpunkt är det viktigt att läkarna redan i sin utbildninguppmärksammas på vikten av att exempelvis ta enalkoholanamnes, dvs fråga patienten om hans/hennesalkoholkonsumtion.För att bl a finna olika modeller för att hjälpa människorpå väg in i ett eventuellt alkoholberoende harLandstingsförbundet i samarbete med Älvborgs länslandsting bedrivit projekt där sjuksköterskor med storframgång gjort s k hälsoprofiler i vilken ävenalkoholanamnes ingått. Vid misstanke på för högalkoholkonsumtion har läkare remitterat patienter till enspeciell sjuksköterska som delegerats uppgiften attdjupintervjua patienten. Bara genom denna djupintervjuhar patienter kommit till insikt om sin alkoholkonsumtionoch även ändrat den. Projektet som kallades Alkohol,länssjukvård och primärvård, , har givitfungerande modeller för ett alkoholförebyggande ochuppspårande arbete inom hälso- och sjukvården medförgreningar ute i samhället. De modellerna kan ligga tillgrund för ett alkoholförebyggande och omhändertagandearbete inom såväl primärvård som länssjukvård. var en direkt fortsättning på det tidigare beskrivnaFA-projektet.De modeller FA- och ALP-projekten utarbetade kananvändas inom många olika områden av förebyggande ochmedvetandegörande verksamhet inom hälso- ochsjukvårdens både öppna och slutna verksamhet. Det finnsutprövade modeller för att kunna hjälpa människor medalkoholproblem och innan de fått problem. Det är hög tidatt allvarligt sätta igång arbetet för att framförallt minskakvinnors destruktiva alkoholdrickande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt projektet och alkohol, , börinföras som en naturlig del i mödra- och barnhälsovårdensverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt projektet , Länssjukvård och Primärvård börinföras som en metod i det alkoholförebyggande arbetetinom hälso- och sjukvården.