ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub671 · 1993-01-26 00:00:00 — svarar för av jordbruksproduktion. Länet domineras avflera stora livsmedelsindustrier med upptagningsområdensom sträcker sig långt utanför länsgränserna.En hög vidareförädlingsgrad på livsmedlen i Skaraborgslän bidrar till att skapa fler sysselsättningstillfällen. Dettaställer stora krav på goda kunskaper och delivsmedelstekniska gymnasielinjer som finns i länet, dåfrämst i , har fortlöpande fördjupats och byggts ut.Det finns ett stort intresse från flera håll att utvidgadenna gymnasiala livsmedelsutbildning. Från näringslivetredovisas starka behov av högre eftergymnasiallivsmedelsteknisk utbildning.Om livsmedelsindustrin ska överleva och utvecklas i denökande konkurrensen från andra länder krävs att denna kansänka sina kostnader. Detta förutsätter ökad kompetensinom industrin.En livsmedelsteknisk högskoleutbildning i Skaraborgslän skulle dessutom ge möjligheter för flera ungdomar attstudera vidare nära hemorten och få mera kvalificeradearbeten i hemlänet. Det måste också vara naturligt attutveckla sådan högskoleutbildning i ett län som Skaraborgslän. Möjligheterna till samverkan med en rad myndigheter,utbildningsinstanser, företag och organisationer ärsynnerligen stora vid en sådan etablering i Skara.Länsstyrelsen i utreder för närvarandetillsammans med i , Skarakommun, samt några störrelivsmedelsföretag möjligheten att starta en högrelivsmedelsteknisk utbildning i med SLU-Väst somhuvudman.En förstudie gjordes och . Dennahar bekräftat att behovet av sådan utbildning är mycketstort i regionen. och sker enfördjupad utredning för att belysa kvarvarandefrågeställningar med målsättning att starta en ny högrelivsmedelsteknisk utbildning i hösten 1994.Utbildningen ska vara profilerad med stora inslag avföretagsförlagd utbildning både under grund- ochpåbyggnadskurser.I rådande konjunkturläge är det viktigt att nödvändigainfrastrukturella satsningar görs för framtiden. Enlivsmedelsteknisk utbildning i i samarbete mellanHögskolan i , SLU-Väst och berörda livsmedelsföretag bör inrättas. Detta gerde västsvenska livsmedelsföretagen möjlighet till nödvändigkompetensförstärkning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om livsmedelstekniskhögskoleutbildning i .
mot · GG02Ub672 · 1993-01-26 00:00:00 — I närheten av staden i finnsgammelsvenskbyn. en svenskspråkigkoloni med cirka 1 000 svensktalande invånare. De hadeutvandrat från och boddeförst på i Estland.Efter en konflikt på ön förvisades 1 200 svenskarår 1781 till av den ryska kejsarinnan en dödsmarsch nådde ca 500 personerslutmålet i maj 1782.I anslutning till en svältkatastrof i på 1920-taletansökte de om utresa till . beviljades det ochpraktiskt taget hela byn utvandrade till . Deflesta anpassade sig bra i . Men en del lockadestillbaka till efter något år.De som åkte tillbaka till sin by i fick genomgåstora påfrestningar under skräckvälde på 1930-talet.Under andra värdskriget fördes många av dem till ,för att efter krigsslutet hamna i där många dog.En del av deras ättlingar lever fortfarande kvar i byn ochde talar gammelsvenska. Dessa människor utgör en mycketintressant grupp som hållit gamla svenska traditionerlevande, trots stora påfrestningar och oftast totalt isoleradefrån sedan flera århundraden tillbaka.Den återstående gruppen av dessa gammelsvenskar somtalar svenska har nått en mycket hög ålder. Det bordefrån svensk utgångspunkt vara av stort intresse att knytakontakt med byn och dokumentera deras levnadsöden. Densvenska byn i är med sin svenska kultur helt unik,och är för den framtida historieforskningen angelägen attkartlägga. efter börförutsättningen för att genomföra ett sådant projekt varasynnerligen goda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gammelsvenskbyn i .
mot · GG02Ub675 · 1993-01-26 00:00:00 — Rennäringen är en helt samisk näring grundad påsamernas urgamla rätt att få nyttja såväl enskild som allmänmark som renbete. Statsmakterna har också fastslagit attrenskötseln är en nationell angelägenhet. Vi anser attrennäringen i likhet med t.ex. jord- och skogsbruk behöveren egen produktionsinriktad forskning för att leva vidareoch kunna utvecklas positivt. Förbättrad kunskap om renenoch rennäringens förutsättningar är nödvändig för denlångsiktiga planeringen av renskötseln liksom för andranäringars utnyttjande av naturresurser inomrenskötselområdet. Inte minst viktigt är att denna kunskapfinns för att öka förståelsen bland allmänheten och samernanär det gäller renskötseln och dess problem men ävenutvecklingsmöjligheter.Renskötsel bedrivs nu i i stort sett i helaNorrbottens, och samt delar avKopparbergs och län.För en sund utveckling är varje näring beroende avbistånd från ett väl fungerande och effektivt arbetandeforsknings- och utvecklingsarbete. Rennäringen utgör ingetundantag. Tvärtom motiverar såväl rennäringens särart somdess stora geografiska utbredning inom riket särskildaforskningsinsatser. En ogynnsam utveckling inomrennäringen är till förfång för rennäringen som bas församisk kultur, för rennäringens egna utövare och förnäringsgrenar och enskilda utanför rennäringen som verkarinom renskötselområdet. Det gäller bland annat både jord-och skogsbruket. Renforskning är en nationellangelägenhet av hög prioritet.Forskningsinsatserna har varit mycket blygsammamed tanke på näringens betydelse. Nettoeffekten av de rättnyligen genomförda bantningarna inom Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) har medfört att avsatta resurserblivit än mer begränsade.Det har varit ett starkt önskemål attsammanföra resurser för renforskning till medrenforskningsstationer i både och Västerbottenför att därigenom komma ifrån de splittradearbetsförhållanden som rått pårenforskningens område. Utöver sitt naturliga läge inomrenskötselområdet och förhållandet att redan tvåuniversitet verkar i har lokaliseringen också framståttsom mycket lämplig i ett samnordiskt perspektiv.Skogs- och jordbruksforskningsrådet har huvudansvaretför samordningen av renforskningen. Rådet avser attfinansiera en professur i renforskning ochLantbruksuniversitetet överväger att stödja professurenmed vissa basresurser. För rennäringen är det av avgörandebetydelse att den omdaning och reformering avrenforskningen som pågår följs upp med kraftfulltfinansiellt och institutionellt understöd. Det är såledesutomordentligt viktigt att resurserna kommer rennäringen iNorrland till godo.Sammantaget anser vi att nu måste renforskningen gesfinansiella resurser så att den eftersatta eftersläpning somskett ifråga om forsknings- och utvecklingsarbete inomrennäringen snabbt kan hämtas in och att den sedan längeaviserade koncentrationen av renforskningsresurser tillUmeå nu genomföres. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning avforskningsresurser för rennäringen med förläggning tillUmeå.
mot · GG02Ub678 · 1993-01-26 00:00:00 — Bristen på behöriga lärare för döva väcker oro. Iföregående budgetproposition redogjordes förlärarsituationen. Av 333 lärare var 83 obehöriga.Pensionsavgången beräknades som stor . Regeringen tog då fasta på det stora antaletobehöriga lärare och föreslog att specialskolorna tillsvidare, under , får anställa lärare utanspeciallärarutbildning och som i sin tjänst får genomgåspecialpedagogisk påbyggnadsutbildning.Vad är det som är så speciellt med döva elever? Jo, dehör inte. Därför har de ett visuellt språk. Detta gör attundervisningen kan ta lite eftersom döva inte kanta emot vad läraren säger och anteckna. Annarsär de som elever är mest.För att bli lärare i specialskolan för döva krävs sexårs utbildning plus yrkeserfarenhet inom denkommunala . Den sexåriga utbildningen bestårav grundskollärarutbildning, specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning och teckenspråksstudier. En läraresom inte behärskar teckenspråket kan inte ge döva eleverden undervisning som de kräver. Kravet på en terminsteckenstudier är därför ett måste. Likaså är kravet pågrundskollärarexamen ett självklart krav.Däremot förefaller de övriga sex åren som väl ambitiösaförkunskapskrav. Den ettåriga specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen riktar sig till lärare som har elevermed så stora svårigheter att inte enbart vanligaämnesmetodiska och allmänpedagogiska kunskaper hosläraren är tillräckliga. Likaväl som det finns hörande eleversom behöver specialpedagogiska insatser så finns det dövamed samma behov, men alla döva elever behöver det inte.Därför verkar det vara ett väl ambitiöst krav att alla lärareinom specialskolan för döva ska ha specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning.Vidare kan man fråga sig vilken erfarenhet som en lärarebehöver från den kommunala för att ta stegettill specialskolan för döva. blir en lång väntan förden lärare som riktat in sig på att bli lärare för döva. Riskenär också stor att personen ifråga inte tar steget då annat,t.ex. familjebildning, kan komma emellan.Vi föreslår att regeringen, i syfte att underlättarekryteringen av lärare inom specialskolan för döva, seröver om och hur denna utbildning kan förändras vad avserlängd och behörighetskrav. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärare för döva.
mot · GG02Ub682 · 1993-01-26 00:00:00 — Professur i historia med inriktning på Förintelsen Vid flera av världens mest framstående universitetbedrivs högt kvalificerad forskning omFörintelsen under av judar, zigenare,psykiskt utvecklingsstörda och homosexuella och defaktorer som gjorde denna katastrof möjlig. I finnsflera professurer i ämnet. I upprättas förnärvarande ett speciellt centrum vid det ansedda McGillUniversity i under ledning av professor , en av världens främsta experter på mänskligarättigheter.Detta forskningscentrum har fått namnet och avsikten är attvetenskapliga kontakter och om möjligt liknande centraskall upprättas i de länder som har speciell anknytning tillRaoul , alltså förutom (där Wallenbergär hedersmedborgare), , , ,och Sverige.I saknas dessvärre en institution eller ettforskningscentrum med uppgift att bedriva studier av dettaslag. Troligen är detta ett resultat av att vårt land inte drogsin i och att få svenskar haft personligaerfarenheter av rasism och folkmord som praktiskverklighet. Genom invandringen till , först under 30-och 40-talen från det nazistockuperade och undersenare decennier från andra delar av världen med egnaerfarenheter av svåra etniska konflikter, håller dock dennaverklighet på att ändras. ser vi allt mer oroandetecken på att rasistisk och nynazistisk propaganda bedrivsmed viss framgång också i vårt land -- bl.a. medutgångspunkt i den sedan krigsslutet av nazistiska grupperupprepade lögnen att Förintelsen aldrig ägt rum.I denna nya situation skulle det vara av stort värde att iSverige åtminstone ha en professur med denna inriktning.En sådan professur kan också ses som ett första steg motupprättande av ett forskningscentrum med internationellutblick som inriktas mot Förintelsen och andra uttryck förrasism och folkmord . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en professur i historia medinriktning på Förintelsen och de faktorer som orsakadedenna bör inrättas i .
mot · GG02Ub683 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning för sjukvårdspersonal om alkohol Alkoholen är vårt största sociala problem. En stor del avsjukvårdens resurser används för vård av patienter medalkoholrelaterade sjukdomar.Samhället har i alltför stor utsträckning överlåtit åtnykterhetsrörelsen att informera om alkoholen och dessskadeverkningar. Nykterhetsorganisationerna, som visatstort ansvar i uppgiften, har intagit en närmastmonopolartad attityd i denna roll. Informationen har tyvärralltför ofta fått en så intolerant utformning, att den inteuppfattats som angelägen för andra än för helnykterister.Sverige har tillsammans med åtskilliga andra FN-medlemsstater förbundit sig att försöka minskaalkoholkonsumtionen . Det är ennärmast gigantisk uppgift.På alla områden, där stat, landsting och kommun kanpåverka verksamheten, bör resurser avsättas förinformation om alkohol.Det är angeläget, att all sjukvårdspersonal har tillräckligkunskap för att i rådgivande och behandlande verksamhetkunna ge korrekta besked om alkohol. I all utbildning avsjukvårdspersonal bör därför undervisning om alkoholensskadeverkningar vara en obligatorisk del. Det börriksdagen ge regeringen till känna.Nykterhetsrörelsens monopolställning som ansvarig föralkoholinformationen har gjort, att många människorhittills uppfattat, att endast den, som själv förordarhelnykterhet, kan informera om alkoholensskadeverkningar. Om konsumtionen av alkohol skallminska måste det emellertid ske genom insatser från dem,som är konsumenter. Jag räknar med att den måttfullealkoholkonsumenten är beredd att känna ansvar för sådanainsatser. De helnyktras skara kan i vart fall inte genom egnaändrade alkoholvanor bidra till minskning avalkoholkonsumtionen... Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att all utbildning avsjukvårdspersonal skall innehålla en obligatoriskundervisning om alkoholens skadeverkningar.
mot · GG02Ub684 · 1993-01-26 00:00:00 — har tillsammans med åtskilliga andra FN-medlemsstater förbundit sig att försöka minskaalkoholkonsumtionen . Det är ennärmast gigantisk uppgift, som kräver en mycketomfattande information till allmänheten.Samhället har i alltför stor utsträckning överlåtitåt att informera om alkoholen och dessskadeverkningar. Nykterhetsorganisationerna, som visatstort ansvar i uppgiften, har intagit en närmastmonopolartad attityd i denna roll. Informationen har tyvärralltför ofta fått en så intolerant utformning, att den inteuppfattats som angelägen för andra än för helnykterister.Skolor av olika slag spelar givetvis en stor roll i dennainformation. Undervisning om alkohol bör kunna ske påalla utbildningsstadier och av alla lärare, så att den inteuppfattas som en angelägenhet för specialister. En orsak tillatt det så ofta brister i denna undervisning torde vara attlärarna saknar kunskap i ämnet. Det är också troligt, attmånga lärare har uppfattat, att endast den, som självförordar helnykterhet, skall undervisa om alkohol.Lärare på alla stadier bör ha kunskap för undervisningom alkohol. Ett obligatoriskt avsnitt om alkoholen och dessskadeverkningar bör därför ingå i all lärarutbildning. Detbör ge regeringen till känna.Om konsumtionen av alkohol skall minska måste detgivetvis ske genom insatser från dem, som är konsumenter.Jag räknar med att den måttfulle alkoholkonsumenten ärberedd att känna ansvar för sådana insatser. De helnyktrasskara kan i vart fall inte genom egna ändrade alkoholvanorbidra till minskning av alkoholkonsumtionen... Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett obligatoriskt avsnitt omalkoholen och dess skadeverkningar bör ingå i alllärarutbildning.
mot · GG02Ub685 · 1993-01-26 00:00:00 — I likhet med ett antal andra länder i den s.k. i-världenär spädbarnsdödligheten mycket låg i . Det har varitmöjligt att förebygga många sjukdomar, vilket medfört attöverlevnadsmöjligheten för små barn blivit mycket hög.Det har med medicinsk kunskap gått att identifiera ochstoppa de flesta av de risker som finns för en hastig dödunder det första känsliga levnadsåret.Vad som mot den bakgrunden ingivit stor oro är därförden s.k. plötsliga spädbarnsdödligheten. Det har inte gåttatt med säkerhet förklara orsaken till att vissa barn plötsligtoch oväntat avlider. Utan att föräldrarna i förväg kunnatnotera några oroande tecken har barnen oförmodat ochhastigt avlidit. Medicinsk expertis har inte med säkerhetkunnat finna skäl härtill.Det är därför nödvändigt att forskningen om orsakernainte bara får fortsätta utan också intensifieras för att kunnanå klarhet. I likhet med den s.k. orienterarsjukan innebärbristande kunskap om varför plötslig död inträffar en stororo. Det är därför synnerligen angeläget att resurser avsättsför att bringa klarhet i orsakerna till den plötsligaspädbarnsdödligheten. Även om den rådande ekonomiskasituationen gör det svårare att avsätta tillräckliga medelhärför är det nödvändigt att forskningen intensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen påpekats om behovet av ökadeforskningsinsatser för att bringa klarhet om orsakerna tillplötslig spädbarnsdöd.
mot · GG02Ub686 · 1993-01-26 00:00:00 — Inrättandet av ett fristående av svensk och utländsk utbildning/examina Många flyktingar och invandrare som kommit tillSverige har haft med sig en utbildning frånhemlandet i bagaget. Det har varit allt ifrån kvalificeradeexamina vid universitet till mera vanliga yrkesutbildningar.Deras besvikelse har varit stor när man upptäckt att dessautbildningar inte är någonting värda på den svenskaarbetsmarknaden. För att kunna arbeta inom sittutbildningsområde har krävts av dem att man får envärdering av sin utbildning/examina. Detta för att dels sevilken nivå utbildningen motsvaras av i , dels vilkaeventuella kompletteringar som kan behövas för att t.ex. fåbehörighet att arbeta i ett yrke.Den som vill få sina betyg och examenshandlingar frånutländska universitet och högskolor jämförda medmotsvarande svenska utbildningar har kunnatvända sig till UHÄ. På ämbetet finns en mindre enhet somarbetade med dessa frågor. Tyvärr var resurserna tillverksamheten små och det skapade stora ärendebalanseroch långa väntetider. togs denna uppgiftöver av det nyinrättade verket för högskoleservice.Detta att man inte tillräckligt snabbt kan få sinutbildning värderad har skapat problem för åtskilligainvandrare. Man har inte kunnat söka arbete inom sitt yrkeeller vetat vilka kompletterande utbildningar man ska sökaför att bli behörig i . Arbetslösheten är därför storinom denna grupp. Detta förhållande är ett stort slöseribåde med människor och resurser.Osäkerheten om de utländska utbildningarnas innehålloch värde skapar problem på flera håll i samhället.Företagen är osäkra vilket gör att invandrarakademikeroftast konkurreras ut av andra svenska sökande trots att dei själva verket kan ha bättre utbildning och meriter.Utbildningsanordnare vet inte tillräckligt mycket för att rättkunna bedöma vilka kompletteringar som måste till för attnå svensk standard. Detta skapar problem i planeringen avspecialutbildningar.Vi lever i en allt mera internationell värld. Alltflersvenskar söker också arbete utomlands. Inom ramen förEES-avtalet och ett framtida medlemskap i /EU öppnasockså möjligheterna för en friare arbetsmarknad inomEuropa. Behovet ökar då också för svenskar att få sinutbildning värderad gentemot utlandet.Detta talar enligt min uppfattning för att den nuvarandeenheten på verket för högskoleservice är för liten för sinuppgift. Vad vi i behöver för framtiden är ettfristående institut som har tillräckliga resurser för att klaraav att snabbt värdera både svenska och utländskautbildningar. Institutet ska också genom en faktabankkunna ge service åt olika utbildningsanordnare. Somhuvudmän för ett sådant institut kan man utöver statenockså tänka sig arbetsmarknadens parter. Verksamhetenkan till stor del avgiftsfinansieras. Lösningar av den härmodellen finns i andra länder.Regeringen bör därför utreda möjligheterna atttillskapa ett sådant värderingsinstitut i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett av svenska och utländska utbildningar.
mot · GG02Ub690 · 1993-01-26 00:00:00 — Skogsutbildning och forskning i Inom utbildningssektorns område råder en storsnedfördelning på den högre skogliga utbildningen ochforskningen. Av resurserna satsas på och det anser vi vara oacceptabelt dåkoncentrationen till de norra delarna av landet kommer attöka. Orsaken till detta är Statens () beslut att avveckla skogsteknikerutbildningen iVärnamo.Då vi vet att av skogen finns i och att tillväxten är samt att av arbetstillfällena finns där, är det än mer obegripligtatt () i ska läggas ned.I är en mängd företag dominerande inom dennaskogssektor. Det gäller att bättre tillvarata träets utvecklingmot nya marknader. Mot denna bakgrund ter sig SLU:sbeslut att lägga ned SSI:s verksamhet i Värnamoanmärkningsvärd. Här borde man satsa mer av resursernapå forskning och utveckling. Skogsnäringen är fullständigtenig i sitt ogillande av SLU:s beslut att avveckla denskogliga högskoleutbildningen i södra och utbildning borde bättre fördelas då detfinns betydande skillnader mellan norra och södra att skogsbruket inte ser likadant ut i vårt land. Imotsats till är naturen helt annorlunda vilketkräver en annan typ av såväl avverkningsmetoder somnaturvård.Våren 1992 behandlades anslaget till SLU varvid ettenigt utbildningsutskott skrev i sitt betänkande1991/92:UbU17:Mot bakgrund av det sydsvenska skogsbrukets speciellakaraktär och förutsättningar anser utskottet i likhet medSLU att vid den pågående översynen av den skogligautbildningen bör särskilt beaktas behovet av kunskap omsydsvenska skogliga förhållanden. Utskottet utgår från attregeringen vid beredningen av förslag som rör utbildningoch forskning vid SLU och som kommer att föreläggasriksdagen inför /94 beaktar de i detföregående redovisade förhållandena.Skogsutbildningsgruppen, (SUG) som fått SLU:suppdrag att utreda den framtida skogliga utbildningen harföreslagit att en ny treårig skogmästarutbildning inrättas.Mot detta har vi ingen invändning medan vi däremotreagerar när undervisningen endast skall ske i Bispgårdenoch . Om SLU fattar beslut enligt SUG:sförslag innebär detta att södra delen av den skogligautbildningen undantas och gränsen dras vid ------Gammelkroppa. Det hadevarit rimligare med en lokaliseringsort i norra och en i södraSverige, förslagsvis i , där såväl lokaler som lärareredan finns. Det är enligt vår uppfattning inte försvarbartatt lämna helt utan högre skoglig utbildningmed det skogsbestånd det innehåller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av högre skogligutbildning och forskning i .