mot · GG02Ub478 · 1993-01-26 00:00:00 — Hemkunskap, barnkunskap, slöjd och bild i I bilaga till åretsbudgetproposition anger föredragande statsråd att förslagtill en ny läroplan för grundskola och gymnasieskolakommer . Statsrådet säger vidare att stor viktkommer att fästas vid remissinstanser och synpunkter somkommer fram i diskussionen på expertutredningens förslag.Diskussionen har inte heller låtit vänta på sig. Förslaget omatt bereda större utrymme för svenska, moderna språk ochmatematik på bekostnad av de praktiska och estetiskaämnena (idrott, hemkunskap, barnkunskap, slöjd och bild)har gett debatten stoff.Vi anser att elever måste få möjlighet att varva sinateoretiska studier med praktiska inslag. Speciellt viktigt äratt elever redan i får lära sig att teori snabbtkan omsättas i praktisk handling och att eleven med hjälpav sina sinnen upplever resultatet. Det är här ämnen somhemkunskap, barnkunskap, slöjd och bild fyller en storfunktion.Hemkunskap och slöjd är av stor betydelse när det gällerjämställdhet mellan kvinnor och män och för den egnahushållsekonomin. Enligt offentlig statistik från 1989uppgick hushållens inköp av mat, kläder, möbler och bostadtill . I hemkunskapen förmedlaskunskap om verkligheten som privat ekonomi,resurshushållning, miljö, kost, hälsa och kultur.Hemkunskapen ger ungdomar tillämpad kunskap i ettnaturligt sammanhang vilket de traditionellt akademiskaämnena har svårt att erbjuda.Vi har uppfattningen att hemkunskapen måste finnaskvar som obligatoriskt ämne i framtidens skola. Idagerbjuder inte hemmen tillfällen att inhämta elementärakunskaper i matlagning och varukännedom som förr.Därför måste skolan ta på sig denna uppgift, likaså attförmedla det kulturarv som maten utgör. Det är ocksåviktigt att möjlighet till praktiska övningar ges genomsammanhängande arbetspass.Många undersökningar pekar på att om det ska varamöjligt att grundlägga goda kostvanor så är det nödvändigtatt starta undervisning och information tidigt i livet. Detgäller ju inte bara att lära ut kunskaper utan också attkunskaperna skall ge upphov till ett ändrat beteende, somär till glädje för den unga individen livet igenom. Därför ärdet viktigt att hemkunskapen kommer in tidigt i skolan,redan på låg- och mellanstadiet och med ökat timtal. Idagåterfinns hemkunskap på lågstadiet med 1 veckotimmeinom OÄ-ämnets ram och med påmellanstadiet. Det anser vi vara alldeles otillräckligt.I dokument framhävs vikten av attkonsumenter är kunniga, rationella och kan göra medvetnaval. I en resolution från EG:s utbildningsministrar sägs attkonsumentundervisningen skall ingå i den obligatoriskaskolundervisningen med syfte att skapa ekonomisktansvariga konsumenter i det nya . Detta stärkerockså vår uppfattning om att den svenska skainrymma hemkunskap som obligatoriskt ämne.Barnkunskapen är ett viktigt ämne där möjligheter gestill diskussioner utifrån elevernas egen livssituation ochmåste, liksom slöjden, vara ett obligatoriskt ämne igrundskolan. I slöjden övas motoriken, och jämställdhetenmellan flickor och pojkar främjas. Här möts också teori ochpraktik på ett naturligt sätt.Bildämnet har också sin naturliga plats på schemat. Närbarn får möjlighet att åskådliggöra sina upplevelser ocherfarenheter i t ex bilder, upprättar de en allt starkareförbindelse mellan sin inre och yttre verklighet. Bildämnetär ett betydelsefullt informationsbärande språk.Hemkunskap, barnkunskap, slöjd och bild hör enligt vårmening hemma som obligatoriska ämnen i . Enalltför ämnesteoretisk skola motverkar de syften skolan har,nämligen den att ge eleverna goda och beståendekunskaper. Eleverna måste få möjlighet att tillämpa sinateoretiska kunskaper i praktisk handling. För att ämnenaska få rimligt utrymme på schemat kan en reducering ske avden i läroplanskommitténs betänkande väl tilltagna timtidenför elevens fria val. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnena hemkunskap,barnkunskap, slöjd och bild som obligatoriska ämnen igrundskolans timplan.