mot · GG02U203 · 1993-01-26 00:00:00 — Bundet bistånd till de baltiska staterna De nu fria staterna i det forna brottasmed stora problem, inte minst på det ekonomiska området.För , och del är svårigheternaatt få ekonomin på fötter och att åter få helasamhällsmaskineriet igång mycket stora.I årets budgetproposition föreslår regeringen att 641miljoner kronor anslås i direkt bistånd till Central- ochÖsteuropa. Större delen av detta stöd kommer de Baltiskastaterna till del.Vidare föreslås att staten ikläder sig ett betalningsansvari form av statsgarantier för exportkreditgivning till ettbelopp av högst en miljard kronor.Dessutom avsätts för förlustriskervad avser garantier för finansiellt stöd och exportgarantier.Sammantaget är dessa stöd betydande och kommer påett avgörande sätt att bidra till att hjälpa dessa länder iåteruppbyggnadsarbetet.Åtagandena innebär också att tar på sig en storkostnad, vilket i det rådande ekonomiska läget inte äroväsentligt. Det är därför angeläget att hjälpen är effektiv,och så utformad att givarlandet inte i onödan belastas.Sverige måste låna mycket stora belopp för att täcka detstora budgetunderskottet. Arbetslösheten slår nu dystrarekord. Många företag slås ut och tusentals yrkeskunnigamänniskor tvingas till sysslolöshet.Mot denna bakgrund måste varje utgift noga prövas ochde insatser som görs i biståndsarbetet måste utformas såeffektivt som möjligt. Kan insatser göras i de länder sombehöver hjälp som svenska företag kan få ökadsysselsättning bör detta tas till vara.Genom en ökad inriktning mot bundet bistånd skulleinte bara mottagarlandet få behövlig hjälp. Företag iSverige skulle få ökad sysselsättning och därmed medverkatill att hålla antalet arbetslösa nere. Härigenom skulle -- omän i begränsad omfattning -- påfrestningarna påstatsbudgeten minska.Det finns ett flertal områden inom vilka bundet biståndkan tillämpas. Särskilt kan nämnas sådana där avanceradteknik måste användas och där bristen på fungerandesystem och resurser i mottagarlandet allvarligt försvårar etteffektivt utnyttjande av biståndsmedlen.När det exempelvis gäller miljö- och reningsteknik intarSverige en framskjuten ställning internationellt. Dettakunnande bör tas till vara vid utformningen av Sverigeshjälpinsatser på berörda områden.Inom byggsektorn har en hög kompetens, vilkentill viss del hotar att försvinna genom nedgången avbyggverksamheten. är behovet av goda bostäderi de Baltiska staterna mycket stort. Genom att exempelvisproducera och leverera enkla småhuslägenheter ibyggsatser i för leverans till mottagarländernauppnås både uppsatta hjälpmål och åstadkommes en ickeobetydlig sysselsättning i vårt land.Komponenter, vilka ingår som delar i byggnader ellerandra anläggningar, kan med fördel produceras i Sverige.Här kan nämnas fönster, dörrar, köksutrustningar o.s.v.Ett självklart mål är givetvis att hjälpinsatsernasomfattning och nivå inte får bli lägre genom att de i störreutsträckning ges i form av bundet bistånd. Vi anser att dettroligen blir tvärtom och ger mer bistånd för pengarna.Vi anser mot denna bakgrund att det är angeläget att detkunnande som finns i många förtag -- inte minst i Kalmarlän -- tas till vara vid utformningen av hjälpen till främst deBaltiska staterna genom ökat inslag av bundet bistånd.Svenska företag bör, genom berörda organ, och i samarbetemed mottagarlandet, få disponera delar av biståndsanslageti enlighet med vad som ovan föreslagits. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av biståndet till debaltiska staterna.