ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr310 · 1993-01-26 00:00:00 — skall bl.a. ha kontroll över vad somsänds i radio och TV. Anmälningar kommer in från lyssnareoch ibland från personer som utsatts för inslag som stridermot radiolagen.Anmälningar mot program eller inslag i programbehandlas i nämnden ofta långt efter att själva programmetsänts. Ofta kan det ta upp till mellan fem och tio månaderinnan utslag offentliggörs.Det är oacceptabelt att det skall behöva ta så attlyssnare/tittare för länge sedan glömt själva programmetoch dess uppläggning.Här måste en ändring komma till stånd. Ansvariga skallsnabbt kunna ställas till ansvar och fel som gjorts meddelaslyssnare eller utsatta så att ''upprättelse'' kan ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GG02Kr311 · 1993-01-26 00:00:00 — har på regeringens uppdrag hafthuvudansvaret för . Medel för verksamhetenhar inrymts under anslag. Dettahuvudmannaskap ifrågasattes i samband med behandlingenav statsbidrag 1991/92. Detta blev en avanledningarna till att begärde att frågan omhuvudmannaskapet för borde omprövas. Denandra anledningen var att i enlighet med sitt1990-talsprogram vill koncentrera sin verksamhet till att ihögre grad vara en teaterproducerande institution än enförvaltande. föreslog att en ny huvudman förSödran skulle bildas, exempelvis en stiftelse med Operan,och som stiftare.På regeringens uppdrag genomförde statens kulturråden utredning angående huvudmannaskapet för Södrateatern. Utredningens strävan var att försöka finna enalternativ huvudman och därmed öka utnyttjandet avSödran. Detta lyckades emellertid inte. Utredningenkonstaterade att Södran förvaltas väl av och attdet från konstnärliga och administrativa utgångspunkter inuläget knappast går att konstruera en bättre fungerandeförvaltning för en statlig gästspelsscen.Föredragande statsråd beklagar att de statligtfinansierade teatrarna inte ansett sig kunna ta ett samlatansvar för verksamheten på . Under rådandeomständigheter föreslår hon att huvudmannaskapaet tillsvidare bör ligga kvar på och att verksamhetenbedrivs med nuvarande inriktning.Riksteatern är en av landets tre nationalscener, denturnerande. uppdrag innebär ett ansvar attförse landets teaterpublik med teater. Det kan därför inteåvila att ha något direkt kulturpolitiskt ansvarför en gästspelsscen i Stockholm.Behovet av en gästspelsscen i har framhållitsav alla berörda. Utredningen understryker t.ex. ''dencentrala roll som en statlig gästspelsscen spelar i ett teaterlivsom allt mer kommer att präglas av internationellt utbyteoch nya produktionsformer inom och utanför delokaldrivande teatrarna''. Verksamheten på Södran harpräglats av en mångfald såväl beträffande producenter somgenrer. Det är angeläget att denna mångfald kan beståockså och att kvaliteten pågästspelsverksamheten ytterligare kan stärkas enligtutredningen. Med ett breddat huvudmannaskap ökar ocksåförutsättningarna för ett vidgat användande av Södran,t.ex. av Operan, m.fl.I en ökad europeisering och internationalisering böräven teater och annan kulturverksamhet inkluderas. Härkan spela en viktig roll. En av fördelarna medatt även fortsättningsvis är beredd attmedverka i en ny konstellation som driver , äratt internationella gästspel som kommer till ävenkan spelas utanför . Där kan Riksteaternskunskaper och erfarenheter av turnéverksamhet och olikaspelplatser komma till nytta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta de tre nationalscenernaOperan, och gemensamt få iuppdrag att t.ex. i stiftelseform ansvara för den fortsattaverksamheten på .
mot · GG02Kr315 · 1993-01-26 00:00:00 — har flyttat de finskspråkiga sändningarnai område från P2-kanalen till en ny frekvenspå 89,6 Mhz. Den nya sändaren är mycket svag, endast 700W jämfört t.ex. P2-sändarens 60 000 W, och gör det svårt för lyssnare att få in definskspråkiga sändningarna i . Även RadioStockholm har flyttat till samma svaga frekvens. Allt dettamedför att det uppstår stora störningar i sändningarna ochpå vissa orter hörs inget program alls.I bor ca 1/3 av den finskspråkigabefolkningen i , dvs. över 100 000 potentiella lyssnare som har stora svårigheter att tadel av utbudet av finskspråkiga sändningar. Detta stämmerdåligt med beslut där det fastlås att ''av despråkliga minoriteterna intar den finskspråkiga gruppen --och liksom samer -- en särställning.'' Det bör påpekas att desamiska rikssändningarna, liksom de övriga sändningarnapå invandrarspråk, sänds i på sammafrekvens (89,9 Mhz) och är av lika dålig hörbarhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om radiosändningar på finska.
mot · GG02Kr317 · 1993-01-26 00:00:00 — Våra natur- och kulturmiljöer är en viktig del av vårtnationella kulturarv.I det gränslösa har det visat sig att välvårdadekulturmiljöer har en stor attraktionskraft på turism, vilketdessutom får positiva effekter på näringslivet i övrigt. Dettaär en tillgång som måste tas till vara på ett riktigt sätt.Därför finns all anledning att känna oro över de signalersom kommer om det av ekonomiska skäl ärmöjligt att hålla egendomar öppna för visning. Ett exempelär i som inte längre kommer attvisas för allmänheten.Det är angeläget att finna former som gör det möjligt attbevara och förvalta unika natur- och kulturmiljöer förframtidens generationer.Ett god lösning vore att bilda en nationell stiftelse förnatur- och kulturmiljöförvaltning med syfte att bevaravärdefulla miljöer och byggnader åt framtidensgenerationer, med den brittiska stiftelsen förebild. Stiftelsen skulle även på uppdrag kunnaförvalta natur- och kulturmiljöer som är i privat ägo.Riksdagen har tidigare ställt sig positiv till ett dylikt förslag,(se 1991/92:KrU18). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildande av en nationell stiftelsemed syfte att bevara och förvalta natur- och kulturmiljöer.
mot · GG02Kr318 · 1993-01-26 00:00:00 — aktualiserades åter frågan om enbibliotekslag. Den utveckling som sker i visaratt det är tveksamt om biblioteksväsendet är så starktförankrat i den kommunala verksamheten att den kanupprätthållas utan lagstiftning.Människors intresse för sina bibliotek går inte att tamiste på. Vid ett antal aktioner runt om i vårt land harkampanjer för biblioteken rönt stor uppmärksamhet.Genom olika aktioner har det också lyckats att för dennagång förhindra en rad nedskärningar och nedmonteringarav bokanslag, filialbibliotek och bokbussar. initiativ till fick stöd av en stark folklig opinion. Bakomkraven ''Stoppa biblioteksslakten'', ''Försvara de friaboklånen'' och ''Stifta en svensk bibliotekslag'' stod ocksåen rad organisationer och föreningar.Folkbiblioteken är en av grundstenarna i folkbildning,kulturliv och kulturpolitik. De intar en absolut särställningi det lokala kulturlivet för att stimulera läsandet, erbjuda enfri tillgång till information, fungera som mötesplats för allaoch inte minst utgöra en resurs för utbildning på alla nivåer.Till de samhällsinstitutioner som har allanledning att vara stolta över hör de svenskafolkbiblioteken -- som finns utspridda över hela landet.Årligen lånar 1 900 bibliotek ut drygt 90 miljoner böcker tillmedborgarna i vårt land. Den fria bokutlåningen har gjortdet möjligt för var och en att söka sig kunskap ochinformation.Folkbiblioteken är en nationell angelägenhet. Vi måstevärna om folkbibliotekssystemet ochfjärrlåneverksamheten. Kompetenskraven måste hävdasoch principen om avgiftsfria boklån fastslås. Ett välfungerande biblioteksväsende är en nationell tillgång.Tidigare har det skett en expansion påfolkbiblioteksområdet. har det dockmärkts en drastisk försämring inom biblioteksväsendet.Kommunernas försämrade ekonomi medför svårigheter attuppnå målen för folkbiblioteksverksamheten. Om årligaförsvagningar av folkbiblioteken får fortgå riskerar decenniers uppbyggnadsarbete att raseras. situation då samhällsekonomin krymper finns det risk atthelhetssynen inom folkbiblioteksväsendet försvagas. Ennationell bibliotekspolitik måste upprättas. Bibliotekensbetydelse i samhället gör att deras skötsel inte kanreduceras till enbart en angelägenhet.Frågan om en bibliotekslag har prövats tidigare.Förslaget har då avvisats med motivering att principengällande avgiftsfria lån är väl etablerad och att en lag ärobehövlig med tanke på biblioteksväsendets gynnsammautveckling. Vi har tidigare instämt i dessa påståenden. Vianser dock att så stora förändringar skett under senaste tidatt man nu bör utreda frågan om bibliotekslag. Enparlamentarisk utredning bör därför tillsättas med uppgiftatt precisera målen för en nationell bibliotekspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att precisera målen för ennationell bibliotekspolitik.
mot · GG02Kr320 · 1993-01-26 00:00:00 — i har fyllt i januari 1993.Institutet, som grundades av invandrare i ,flyttade 1975 till , där det har utvecklats tillinvandrarnas egen dokumentations- ochinformationscentral i invandrarfrågor. Institutet har varitpionjär inom invandraroch flyktingfrågor och har idagNordens största samling av litteratur i ämnet.Immigrantinstitutet har genom eget förlag utgivit över100 publikationer samt utger tidskriften ger en omfattande service åt forskare, studerande ochallmänhet i invandrarfrågor. Institutet anordnar kurser,konferenser, kulturprogram och utställningar medanknytning till frågor, som berör den internationellaimmigrationen och förmedlar medverkande till olikakulturella arrangemang runt om i har aktivt arbetatmot främlingsfientlighet -- såväl genom att arbeta medinformation till allmänheten som genom riktad informationtill organisationer, beslutsfattare och politiker samt genomkontakt med skolorna.Arbetet för att bekämpa främlingsfientlighet är en av 90-talets viktigaste frågor. Verkligheten visar tyvärr tendensertill främlingsfientlighet i en allt vidare omfattning och sättsdessvärre också i system i vissa politiska kretsar i rentpopulistiskt syfte. Allt detta måste självfallet brännmärkas.Anslutningen till EG kommer att ställa ytterligare krav påSveriges förmåga att skapa goda relationer mellan svenskaroch invandrare.Immigrantinstitutet har verkat i hyrda lokaler.Genom att verksamheten, och samlingarna avarkivmaterial har vuxit i omfång, måste man avutrymmesskäl söka sig till nya lokaler. Man har därförförvärvat ett eget hus med beräknad inflyttning under våren1993. I de nya lokalerna kommer institutet att få utrymmeför betydligt mer omfattande aktiviteter än vad som hittillsvarit möjligt. service kan utökas avsevärt,forskare får goda arbetsutrymmen, lokaler kommer attfinnas för konferenser, kurser och utställningar samt förstörre sammankomster av skilda slag.I framtida verksamhet ingårinrättandet av en databas avseende immigration ochkulturkontakt, varifrån enskilda, forskare, politiker ochskolor m.fl. skall kunna hämta snabb och aktuellinformation. Även om avgifter kan ge en del intäkter, såkan denna typ av information inte bli ekonomisktsjälvbärande. Särskilt svårt blir det att kostnadsberäknahela det arbete, som ligger bakom insamlandet av material.Den utökade volymen i verksamheten kräveromfattande personella resurser. För att arbetet inom deolika grenarna av verksamheten sammantaget skall fungerabra, är det nödvändigt med samordning. Kravet på att enledarfunktion inrättas blir allt större. Institutet är i stortbehov av att kunna inrätta en föreståndartjänst.Sedan 1985 har ett statligt anslag försin arkiv- och dokumentationsverksamhet. Inför budgetåret1993/94 har institutet äskat anslag om . Ibudgetproposition, föreslås endast . Enligt vårmening bör institutet med hänsyn till att verksamhetenväxer i omfattning erhålla ett med utökatanslag, vilket skulle möjliggöra att den åberopadeföreståndartjänsten kan inrättas. Denna utökning börbestridas genom en omfördelning inom anslaget avseende''Till Statens kulturråds disposition förutvecklingsverksamhet''.
mot · GG02Kr321 · 1993-01-26 00:00:00 — Den av den förra kulturministern tillsattakonstnärsutredningen, som skulle utreda konstnärsskapetsvillkor, ekonomiskt och socialt, tog på eget initiativ uppfrågan om egenavgifterna på konstnärsområdet -- dennafråga som varit ett problem för de fritt arbetandekonstnärerna och författarna sedan flera årtionen.Utredaren föreslog att det skulle inrättas en särskild s.k.egenavgiftsfond, dvs. ett system för restitution avegenavgifter som erlagts på intäkter av konstnärligt ochlitterärt arbete. Återbetalningen av egenavgifter skulle skeupp till en viss inkomstnivå av de erlagdaavgifterna. Den enskilde skulle ansöka om återbetalningoch denna skulle fås via den s.k. egenavgiftsfonden.Reformen kostnadsberäknades till 25 milj. kr.Dessa konstnärsgrupper klassas som företagare, menhar varken kapital eller personal som andra småföretagare.Det kapital konstnären och författaren har är den egnakänslans, tankens och professionalismens.Konstnärsgruppen har blivit en av skattereformensförlorare. Den har bara kommit i kontakt med reformenskostnadssida, i form av -- förutom de allmännafördyringarna av bostäder och andra levnadsvillkor -- höjdahyror för arbetslokaler, höjda material- och resekostnader,moms på konstnärliga förmedlingsuppdrag etc.Konstnärsutredningen har föreslagit en lösning påproblemet som har karaktären av rättvisefråga. En lösningbör inte längre uppskjutas.Förslaget har konstnärsorganisationernas stöd och börsnarast leda till att en sådan särskilt kulturpolitisktmotiverad stödordning som egenavgiftsfonden inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ensärskild egenavgiftsfond för kulturskapare i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GG02Kr322 · 1993-01-26 00:00:00 — De regionala musikstiftelserna erhåller i statsbidrag ca226 . Till detta skall läggas den statligaersättningen för försvarsmusiken. Till dessa bidrag kommerbidrag från landstingen till musikstiftelserna. Musik i Västär en gemensam musikstiftelse för landstingen i ,, och med viss medverkan frånGöteborg. påbörjades i MIV enomorganisation innebärande bl a en ökad satsning på barn-och ungdomsverksamhet, mer frilansmusiker, utbildning,samarbete med länsteatrar. Punkter som väl stämmeröverens med de övergripande musikpolitiska mål som bl aKulturrådet antagit.Denna omorganisation och ekonomiska anpassninginnebar att 18 tjänster togs bort. Till detta skall läggas attförändringen av försvarsmusikavtalet innebar, att heltplötsligt bestämdes att den försvarsmusik som tidigare MIVtillhandahållit inte längre skulle utföras av MIV. Dettainnebar att MIV förlorade i intäkter.Militäruppdraget har varit en del av uppgörelsen mellanstaten och landstingen, och ersättningen för detta har ingåtti fördelningen av statliga medel till landstingen. Samtligasex landsting som har haft militäruppdrag placerar sig längstned i fördelningsstatistiken, när det gäller statliga bidrag.De landsting som mister försvarsmusik bör och1994, med hänsyn till att de får minst i ersättning från stateninom ramen för det totala anslaget, få en uppräkning av detstatliga anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag till musikstiftelser.
mot · GG02Kr323 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen, prop 1992/93:100, sägs attanslaget till skall minskas med 2,3 miljonerkronor. får inte heller någon kompensation förprisökningar, att jämföra med vad regeringen föreslår förOperan och som får en prisuppräkning på ca 5,. Enligt beräkningar har man genomutebliven priskompensation gått miste om ca 11 miljonerkronor, till vilken skall räknas en neddragning av anslagenpå , dvs sammantaget 13,3 miljonerkronor.Riksdagen har lagt fast att det finns tre nationalscener,, Operan och . De trenationalscenerna föreslås också i budgetpropositionenbehandlas under samma rubrik. Det är då rimligt att dessateatrar hanteras lika och att besparingar inom anslaget B 10.fördelas på de tre teatrarna. I all synnerhet som regeringenavser tillsätta en utredning i syfte att göra en analys av destatliga bidragen till och omansvarsfördelningen mellan och länsteatrarna.Det förefaller ologiskt att redan innan en sådan översyn ochanalys genomförts särbehandla i jämförelsemed de andra nationalscenerna. Mer naturligt hade varit attregeringen först gjort en översyn och sedan dragitslutsatserna av denna, och inte såsom det nu förefaller, attbesluten tas i omvänd ordning. Vi anser dessutom att det ärfel att prioritera Stockholmsteatrarna på bekostnad -- en teater som verkar i helalandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av besparingeninom anslaget B 10 proposition 1992/93:100 bil.
mot · GG02Kr326 · 1993-01-26 00:00:00 — I årets budgetproposition, 1992/93:100 bilaga 12, sägerföredragande statsrådet att ''Kultur för barn och ungdom ärav mycket stor betydelse för deras utveckling tillsjälvständigt tänkande vuxna. har också pekatpå att de teatrar som satsat på självständiga enheter förbarn- och ungdomsproduktion också kommit längst i denkonstnärliga utvecklingen inom detta område''.Föredraganden anför vidare att ''De problem somKulturrådet pekar på när det gäller arrangörsledetstilltagande splittring och ekonomiska försvagning ingeremellertid oro inte minst när det gäller barn- ochungdomsteatern''.Våren 1992 beslutade att en parlamentariskutredning skulle tillsättas med uppgift att se över dekulturpolitiska målen, bl a decentraliseringsmålet,grundbeloppens konstruktion och skapandet av regionalakraftoch utvecklingscenter utanför storstadsområdena.Vi vill i detta sammanhang peka på möjligheterna att nåut till barn och ungdomar med god teater. Den mestansedda barnoch ungdomsteatern i vårt land är Unga Riks,lokaliserad till . Det är därför angeläget att enframtida satsning på fler barn- och ungdomsteatrar görs iannan del av landet. Vi vill i denna motion peka på en sådanlämplig lokaliseringsort, nämligen , av bl a följandeskäl: Utlokalisering från storstadsregioner. Växjöscentrala läge mitt i innebär korta turnévägar.Stor erfarenhet av barnteaterproduktion ochturnéverksamhet finns vid Kronobergsteatern.Samordning av lokaler torde kunna ske.Teaterutbildning finns på gymnasienivå i Växjö.Högskolan i har ett samverkansprojekt beträffandedramautbildning för lärare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående framtida lokalisering avbarn- och ungdomsteater.
mot · GG02Kr327 · 1993-01-26 00:00:00 — Statens satsningar på regionteatrar i landet har vuxitfram under i samarbete med landstingen ochvissa kommuner.De senaste åren har några regioner fått möjlighet attmed statligt stöd bedriva teaterverksamhet med mindreensembler dvs med färre än 35 årsverken något som tidigarevar målsättning för regionteater. Så är fallet med ,och Gotland.Detta blev möjligt som en direkt följd av enenmansutredning inom :''Utredningen omlänsteaterlösa län'' 1989.I är intresset för teater inte mindre än iandra län men möjligheterna till egna stora ekonomiskainsatser på teaterområdet är små. I länet finns ingenstationär professionell teatergrupp och det har aldrigfunnits någon regionteater.Tack vare en idogt arbetande länsteaterförening harlänet ändå försetts med teater i turnéform. Verksamhetenmed barn- och ungdomsteater har prioriterats och länetsskolelever har fått ta del av god teatersom en del av undervisningen.Nu måste hela denna fina verksamhet upphöra på grundav stelbenta och byråkratiska bidragsbestämmelser ochdetta drabbar de minsta och ömtåligaste i samhället,nämligen barnen. Detta är naturligtvis i hög gradotillfredsställande. vill bygga en teaterorganisation olik allaandras men mycket lämplig för länets lokala förhållanden.Jämtlandsmodellen har visat sig fungera mycket bra iverkligheten och till låg kostnad får man geografisk rättvisa.Den regionteaterersättande verksamheten med barn-och ungdomsteater i måste ges möjlighet attfortsätta. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en permanent barn- ochungdomsteaterverksamhet i .
mot · GG02Kr329 · 1993-01-26 00:00:00 — strävan att bli en kulturens mötesplats iÖsterjöregionen är stark och fast. Den nya ordning somgäller i regionen kräver att olika kulturer kan mötas, attdärmed växelverkan mellan samhällssystemen kan ges enfredlig och human innebörd.Framtidsvisionerna om en kulturernas mötesplats tarfortlöpande form. Ett exempel är det översättar- ochförfattarcentrum som är under uppbyggnad. Ett stort antalÖstersjöprojekt planeras. och genomförs redan nu (1993).Gotlands eget interna kulturliv utgör i många avseendengrunden för en utveckling till denna kulturmötesplats.Det gotländska kulturlivet är omfattande till innehålloch miljö. Kulturarrangemang som Medeltidsveckan ochStaffan lockar tusentalsbesökare och åhörare. Den historiska miljön har storattraktionskraft och kulturturismen ökar. Ön är sedanmånga år en viktig kontaktplats för bildkonst ochkonsthantverk. Folkkulturen är omfattande och intensiv.När det gäller teaterlivet på ön kan svårigheter anasinom en snar framtid.Teaterlivet på ön tillgodoses tills vidare främst avBryggeriteatern, en lokal teater och av Teaterensemblen,en återkommande teatergrupp, som företrädesvis spelar iRoma klosterruin . Bryggeriteatern arbetar nu iformen av ett treårigt försöksprojekt i samarbete medGotlands kommun och . Utvärdering avprojektet har igångsatts.Teaterverksamheten på ön har tre funktioner:att iperspektivet av som kulturmötesplats iÖstersjöregionen inta en framskjuten plats och utgöra ettav fundamenten i utbytet mellan kulturer ochsamhällssystem,att uppfylla de regionala målen inomkulturlivet och därvid erbjuda innevånarna på Gotlandteater i samma mån som det erbjuds i landets övrigaregioner,att utgöra en viktig del av kulturturismen ochdärmed utgöra en ekonomisk och regionalutvecklingsfaktor.De resurser som skall föras till teatern på ön bör därförfördelas mellan dessa tre olika funktioner efter inbördesproportioner, målsättningar och tidsbundenhet. Dengängse länsteaterformen är därför inte självklar.Teatern på har inga garantier inför framtidenoch är inte omnämnt i årets budgetproposition.Gotland utgör en av de få regioner som inte tilldelasgaranterat teaterstöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ingå ifördelningen av årliga anslag motsvarande länsteateranslagmed statliga grundbelopp.
mot · GG02Kr330 · 1993-01-26 00:00:00 — Fonogramutgivning av svensk musik De stora, ofta multinationella skivbolagen fann det ibörjan inte lönsamt att ge ut klassisk och annanseriös musik. Rikskonserter gavs då i uppdrag att ge utsådan musik och att distribuera svensk kvalitetsmusik,producerad också av andra bolag.Utgivningen har skett på märket Caprice. Caprice-utgivningen har betytt mycket för att presentera svenskmusik i utlandet bl.a. genom svenska beskickningar ochkulturinstitutioner. Ca en fjärdedel av utgivningen har sålts utomlands. Capricehar bidragit till att upprätthålla kulturellaanseende i andra länder.Regeringen bör tillse att den utgivning som ägt rum iRikskonserters regi får fortsätta med statligt anslag även pålång sikt. Det statliga stödet till de ambitiösa privataproducenternas utgivning av seriös musik bör också fåfortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt statligt anslag tillRikskonserters utgivning av svensk musik.