ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf502 · 1993-01-26 00:00:00 — Kollektiva ansökningar av korttidsstudiestöd Handikapprörelsen hade tillsammans med andrafolkrörelser möjlighet att göra kollektivaansökningar om studiestöd. Den möjligheten togs bortfr.o.m. efter förslag i budgetpropositionen.Socialförsäkringsutskottet gav i sitt betänkandefunktionshindrade möjlighet att inkomma sent med enansökan till kurs, detta för att på så sätt möjliggöra förkursarrangören att fylla kursen även vid oförutseddaåterbud.Handikapprörelsens organisationer har mycket svårareän andra kursarrangörer att planera vilka som ska delta i enkurs. Det ligger i funktionshindret, i den sjukdom en personhar, att en försämring kan inträda snabbt.Olika typer av funktionshinder, t ex astma och psykiskstörning, förvärras hastigt. Nuvarandesystem där en funktionshindrad person före enkurs måste bestämma sig för att delta och göra ansökan, tarinte på något sätt hänsyn till att många funktionshindradehar en svår sjukdomsbild.Det finns många fördelar med kollektiva ansökningarFör den enskilde deltagaren är det lättare att ''våga''anmäla sig till en kurs trots att man eventuellt blir sjuk ochej kan delta, om man vet att någon annan kan få del avkursplatsen. Man ser möjligheten att få vara med i ställetför att tro ''att det går nog inte''.För den enskildedeltagaren, som har ett sådant funktionshinder att manav skilda skäl ej kan göra en enskild ansökan, underlättasdeltagande av att det är kursarrangören som gör ansökanom internatbidrag.För arrangören på så sätt att enkurs kan planeras omfatta 25 deltagare. När kurstidennärmar sig kan deltagare ersättas av andra i de fall därfunktionshindret, sjukdomen förvärrats och ettkursdeltagande omintetgjorts.För arrangören somspar tid på att göra en ansökan per kurs i stället för attbehöva hjälpa samtliga presumtiva kursdeltagare att fylla iblanketten. Funktionshindret i sig kan göra att en personinte kan skriva sin ansökan, inte kommer sig för att ansökaom stöd. Även om detta borde kontrolleras av t.ex.personlig assistent, så blir det i praktikenhandikapporganisationen som tar på sig ansvaret för attansökningar kommer in . Kursarrangören är ju mån omatt utbildning ska komma till stånd.För CSN-kontoren torde administrationen minskas närkursarrangören gör ansökan för samtliga deltagare.För samhället: ett bättre utnyttjande av statsmedlengenom att alla platser på kurser fylls av deltagare sombehöver gå just den aktuella utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge handikapprörelsensorganisationer möjlighet att göra kollektiva ansökningarom korttidsstudiestöd.
mot · GG02Sf503 · 1993-01-26 00:00:00 — Flexiblare regler för studielån och studiebidrag går det inte att få studielån för uppehälle och/ellerför eventuell terminsavgift om den sökande inte har fyllt 20år. Detta gäller för all utbildning som är att betrakta somgymnasial.Om utbildningen däremot är att betrakta somhögskoleutbildning utgår bidrag.Dessa stelbenta regler kan i vissa fall slå väldigt snett ochresultera i arbetslöshet i stället för utbildning.RMI Berghs reklam och marknadsföringsinstitut ärett exempel på utbildning som är klassificerad somgymnasieutbildning.Om en elev genomgått reklamutbildning pågymnasienivå och därefter vill vidareutbilda sig inom dennanågot ''smala'' utbildning måste arbetsprov erläggas för atteleven ska bli antagen på t.ex. RMI Berghs.Det är dock inte särskilt vanligt att så unga elever somunder blir antagna -- men det förekommer. Då dykernästa hinder upp nämligen att studielån inte utgår för att 20-årsgränsen inte uppfyllts eller att utbildningen är att hänförasom gymnasial. De rekommendationer som ges frånCentrala m.fl. är att försöka uppmanaskolan att i stället bli klassificerad som högskola.Denna byråkrati är helt förkastlig. Det måste finnasflexibilitet i systemen så att utbildning och studiebidrag kanges till elever -- i vissa fall -- som inte har den ''rätta'' ålderninne. Annars ramlar människor lätt genom ''masknätet'' ochminst av arbetslöshet blir fallet. Kanske t.o.m. ännulängre då nya inträdesprov m.m. måste avläggas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sådan ändring avbestämmelserna om studielån att dispens i vissa fall kanmedges för elever som ännu inte fyllt att erhållastudielån vid utbildning som inte är att betrakta somhögskoleutbildning.
mot · GG02Sf504 · 1993-01-26 00:00:00 — Studiemedel till eleverna på , och har konsthögskolormed femårig utbildning. I finns ingenkonsthögskola men väl en femårig konstutbildning som ipraktiken är att jämställa med konsthögskolorna. Dennautbildning ges på . Elever som går utefter på Forum får samma rättigheter som de eleversom avslutat sina studier vid landets konsthögskolor.Formellt är Forum kopplat till . Denna koppling gjordes för atteleverna skulle tillförsäkras rätt till studiemedel. Skolanselever fick studiemedel genomen generell dispens.1989 reviderades studiemedelsförordningen, vilketbland annat medförde att dispensen togs bort och atteleverna bara beviljades studiemedel i högst sex terminer.Konkurrensen är hög vid intagningen till skolan. Införläsåret 92/93 togs 8 av drygt 200 sökande in.Läsåret 93/94 kommer av skolans elever attvara utan studiemedel. Läsåret 94/95 kommer siffran enligtberäkningar som gjorts på skolan att öka till 75 %.Eftersom skolan är kopplad till klassificeras utbildningen formellt somgymnasieutbildning trots att den som helhet, både till formoch innehåll, motsvarar den utbildning som ges vid landetskonsthögskolor.Forums studiemedelsproblem skulle automatisktupphöra om skolan blev konsthögskola men situationen påskolan är så akut att det inte finns tid att invänta ett sådantbeslut. Fram till dess att frågan om konsthögskola äravgjord bör en generell dispens beträffande studiemedelges. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel till eleverna påMalmö .
mot · GG02Sf505 · 1993-01-26 00:00:00 — Studiemedel för elever vid Forum Vi vill peka på elevernas ekonomiska situation i . De får inte studiemedel underde som utbildningstiden vid skolan varar. Det harvarit bekymmersamt tidigare men har eleverna det änvärre. Förordningen om studiemedel reviderades 1989vilket innebar att den tidigare generella dispensen förstudiemedel för den långa utbildningstiden försvann.Eleverna beviljas nu studiemedel i maximalt tre år.Motivet, som uppges, är kopplingen till folkhögskolan iÖstra och att man inte kan särbehandla Forumselever gentemot andra folkhögskoleelever. Detta sägs utanhänsyn till studietidens längd och utan hänsyn till omeleverna har eller inte har tidigare gymnasieutbildning.Utbildningen vid är lång. Deallra flesta av de ca 60 eleverna har tidigare utbildning pågymnasial nivå. Forum är den enda konstnärligautbildningen i södra försämring av elevernas studieekonomi innebäratt , nästan 20 stycken av eleverna, är utanstudiemedel /93.Kopplingen till är av formell art,organisationen gjordes ursprungligen just för att garanteraeleverna studiemedel. Denna formella koppling har nublivit en snara om halsen för eleverna utifrån att Forumklassas som gymnasienivå. Detta trots att utbildningen somhelhet till form och innehåll mer motsvarar den utbildningsom ges vid landets konsthögskolor. Dilemmat är skolansformella konstruktion.Universitetet i /anser att Forum är den bassom en framtida konsthögskola i ska byggas på. Föratt inte slå sönder Forum i väntan på en konsthögskola börelevernas studiemedelssituation ändras. En dispens frånCentrala studiemedelsnämndens (CSN) förordning bör gesså att även kan utbilda konstnärer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel för elever vidMalmö .
mot · GG02Sf506 · 1993-01-26 00:00:00 — Kollektiva ansökningar av korttidsstudiestöd Handikapprörelsen hade tillsammans med andrafolkrörelser möjlighet att göra kollektivaansökningar om studiestöd. Denna möjlighet togs bort från1/7 -92.Socialförsäkringsutskottet gav i sitt betänkandefunktionshindrade möjlighet att inkomma sent med enansökan till kurs. Detta för att möjliggöra förkursarrangören att fylla kursen vid oförutsedda återbud.Handikapprörelsens organisationer har mycket svårareän andra kursarrangörer att planera vilka som ska delta i enkurs. Det ligger i funktionshindret, i den sjukdom en personhar, att en försämring kan inträffa snabbt, t.ex. för personermed astma eller en psykisk störning. Nuvarande system, dären funktionshindrad person en kursmåste bestämma sig för att delta och göra en ansökan, tarinte hänsyn till att många funktionshindrade har en svårsjukdomsbild.Det finns många fördelar med kollektiva ansökningar.För den enskilde blir det lättare att våga anmäla sig, förarrangören större möjligheter att fylla kursen ochadministrationen torde minska med kollektiva ansökningarsamtidigt som resursutnyttjandet blir bättre. Med hänvisning till det amförda hemställsatt beslutar att ge handikapprörelsensorganisationer möjlighet att göra kollektiva ansökningar avkorttidsstudiestöd.
mot · GG02Sf507 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt beslut i skall basbeloppetsom utgör underlag vid beräkning av studiemedlen skrivasner fr.o.m. första . Dennanedskrivning innebär i realiteten att de studerande, liksomför olika pensionsberättigade, inte kompenseras förkostnadsökningar. För de studerande betyder det 138kronor mindre än om studiemedlen hade räknatsupp med fullt basbelopp.Regeringen föreslår dessutom att en ytterligarenedskrivning ska göras genom att studiemedelsbeloppetfrån och med grundas på avbasbeloppet jämfört med dagens 180. Denna ytterligarenedskrivning betyder att studiemedlen från 1 juli 1993minskar med ytterligare , eller drygt4 per student och år.Därtill föreslår regeringen att en uppläggningsavgift förstudielån skall införas med för helår och 150 förhalvår samt att den nuvarande aviseringsavgiften skaformuleras om till expeditionsavgift.Sammantaget innebär förslagen att de studerandesekonomiska situation försämras med per student och år, eller med hela 8 procent.Därtill kommer de ökade kostnader som blev följden avkrisuppgörelsen och devalveringen vilka uppgår tillomkring i månaden.Studentkollektivet är en av de grupper i samhället somhar svårast att dra ner på egna utgifter, eftersomstudiemedlen redan nu är så knappt tilltagna att de flestaredan lever på marginalen. Många kostnader är detdessutom omöjligt för den enskilde att påverka;kurslitteratur måste inköpas, de kraftigt höjda hyrornamåste betalas. De många ensamhushållen innebär dessutomdyra hushållskostnader och för många är resor till och frånhemorten kostsamma.För de studerande som kan dra ner på sina kostnaderfinns redan möjligheten att söka endast en del avstudiemedlen eller helt avstå. Eftersom studiemedlen tilltvå tredjedelar finansieras av den studerande själv finns engod vilja att dra ner på de egna utgifterna.Vi vet dessutom att det finns en klar koppling mellanstramare studiefinansiering och snedrekryteringen tillhögskolan. I rådande konjunktur- och arbetsmarknadslägeär det angeläget att behöriga ungdomar också från ickestudievana hem söker sig till högskolan. Kraftigtförsämrade studiemedel kan ur ett sådant perspektivfungera avskräckande.Vänsterpartiet avvisar förslaget om att det i 9 kap.studiestödslagen införs en bestämmelse omuppläggningsavgifter för studiemedel.Vi avvisar också förslaget om en ytterligare nedskrivningav studiemedlets totalbelopp från avbasbeloppet, eftersom studiemedlen redan har vidkänts entvåprocentig nedskärning från 1 januari 1993.Till kostnadsställe F4. Studiemedel m.m. anvisar vidärför . utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att det i 9kap. studiestödslagen införs en bestämmelse omuppläggningsavgifter för studiemedel,2. att avslår regeringens förslag omnedskrivning av studiemedlens totalbelopp från 180 till170 % av basbeloppet,3. att till Studiemedel m.m. anvisar utöver regeringens förslag.
mot · GG02Sf508 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildningsarvodet till vissa lärarstuderande I årets budgetproposition föreslår regeringen attutbildningsarvodet till vissa lärarutbildningar utgår ochersätts av ett studiestöd beräknat enligt reglerna om särskiltvuxenstudiestöd. Detta betyder i ekonomiska termer förden enskilde studenten att skuldsättningen ökar från noll till20 000--för genomgången utbildning.I sammanhanget är det intressant att noterakvinnoandelen av de studerande. Den lär enligtbudgetpropositionen uppgå till . Vidare anges att av de studerande är mellan 35 och 50 år.Det går alltså utan vidare att konstatera att dennedskärning om som regeringen föreslåri samband med borttagande av utbildningsarvodet drabbarkvinnor. Kvinnor som är så att säga socialt och ekonomisktetablerade med de olika förpliktelser detta innebär är desom drabbas. Det är inte uteslutet att en övergång tillläraryrket för dessa i flera fall innebär en minskning avårsinkomsten.Det talas ofta i utbildningsdebatten om att mångakvinnor gör ''akademisk karriär'' vid högre ålder än män.Om man nu kan tala om akademisk karriär för yrkeslärareeller speciallärare så blir effekten av regeringensnedskärning ett slag mot framför allt kvinnorna i dennagrupp. Detta borde vara argument nog för attavslå regeringens förslag, särskilt med beaktande av attregeringen för inte alls länge sedan tillsatte en särskildgrupp för att arbeta med jämställdhetsfrågor inomhögskolan.Det finns dock ytterligare skäl som talar för att riksdagenbör avslå förslaget. Vi finner det för kvaliteten i olikayrkesutbildningar viktigt att kunna rekrytera de mestkvalificerade och kompetenta lärarna. Behoven hos ett alltmer konkurrensutsatt näringsliv och en kostnadseffektivgemensam sektor talar för detta.Riksdagen bör alltså avslå regeringens förslag och anvisa60 utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Särskilt vuxenstudiestöd till studerandevid vissa lärarutbildningar anvisar för /utöver vad regeringen föreslagit, eller således .
mot · GG02Sf509 · 1993-01-26 00:00:00 — Möjligheter för funktionshindrade att delta i kortkurser Från minskades anslaget till de s. k.korttidsstudiestöden med 2/3. Kvar blev 76 miljoner kronor.Samtidigt infördes en åldersgräns för ansökan omstöd. I årets budgetproposition minskas anslaget tillkorttidsstudiestödet med ytterligare 20 %.Oron är stor inom handikapprörelsen för att dessastudiestöd kommer att försvinna helt. Utanmöjlighet att söka och erhålla bl. a. internatbidragomintetgörs en stor del av den viktiga kortkursverksamhetsom handikapprörelsens olika instanser framgångsriktbedriver.Handikapprörelsens regionala och lokala organisationeri län och kommuner har kunnat bygga upp och bedriva enviktig kursverksamhet just med stöd av internatbidrag.Samma gäller för de samarbetsorganisationer inomhandikapprörelsen som finns i län och kommuner. Dekurser som bedrivits med hjälp av internatbidrag är bl. a. avtypen ''Lär dig leva med ditt handikapp'' och ''Samhälletsbidrag och service till funktionshindrade''.Kurser som bedrivs i samarbete med folkhögskolor harvisat sig vara ett ypperligt sätt att tillgodose de specifikabehov funktionshindrade har av anpassade studier: lokaler,studietakt, pedagogik, läromedel, lärare, assistans osv.Utan särskilda medel att finansiera kostnaderna medkommer dessa kurser att upphöra.Kurserna är ett led i människors rehabilitering, ett ledsom ingen annan instans än handikapporganisationernatillhandahåller. Utan dessa grundläggande insatser skullesamhällets övriga åtgärder, t.ex. i form av medicinsk ochyrkesinriktad rehabilitering, försvåras eller till och medutebli. En katastrof för den enskilde som därmed i mångafall ''döms'' till ett liv i isolering och ett onödigt lidande.Funktionshindrades möjlighet till studier måstegaranteras genom att särskilda pengar anvisas förändamålet. Någon åldersgräns ska inte finnas för att få delav dessa pengar.Behovet av ekonomiskt stöd till funktionshindrade över64 år är dock mycket stort. Många funktionshinder ochsjukdomar uppkommer först i högre ålder, t.ex. afasi ellerhjärt- och lungsjukdomar. Att det rör sig om många över 64år som är i behov av kortkurser för att klara av att leva medsitt funktionshinder, kan man konstatera genom att se påantalet medlemmar i några handikappförbund som har del av sina medlemmar i en ålder . T.ex.Föreningen som till består avmedlemmar , medca och ca 60 %.Funktionshindrade har specifika och basala behov av attfå delta på kortkurser och på så vis ''komma igång i livetigen''. Efter att behovet av att t.ex. lära sig leva med sitthandikapp tillgodosetts, behöver funktionshindradeförbättra sina allmänna kunskaper i olika samhällsämnen.Detta är av stor vikt eftersom många med funktionshinderär lågutbildade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att till Korttidsstudiestödet /94 anslå utöver vadregeringen föreslagit enligt vad i motionen anförts omhandikappades stora behov av olika kortkurser,2. att hos regeringen begär att bidragen förkorttidskurser åter blir öppna för personer enligtvad i motionen anförts om rehabilitering m.m. av äldre.
mot · GG02Sf510 · 1993-01-26 00:00:00 — I samband med den s.k. krisuppgörelsen föreslogs enbesparing inom studiemedelsområdet på 300 miljonerkronor under nästa budgetår. påbörjade dennabesparing på initiativ av socialförsäkringsutskottet redaninnevarande budgetår genom att inte räkna upp utgåendestudiemedel via basbeloppet. I stället infördes från 1 januari1993 ett särskilt beräkningssätt under vårterminen.Riksdagen angav i samma beslut att en större besparingkunde genomföras från enligt följande riktlinjer:Nivån på studiemedlen bör utgöra av detuppräknade basbeloppet. Hela minskningen skulle dåkunna ske på bidragsdelen så att sparmålet kunde nås.Dessutom borde övervägas att slopa rätten tilldeltidsstudiemedel.Regeringen föreslår i budgetpropositionen en annanmetod för besparingen, nämligen att sänka totalbeloppet av ett lägre basbelopp. Enligt vår uppfattningblir nivån då för låg. Många studerande kommer att fåsvårigheter att klara sin försörjning ochrisken finns att studiemedlen mister sin rekryterande effektnär det gäller högre studier. När nivån fastställdes våren1988 hade noggranna bedömningar gjorts. Bland annathade man gjort jämförelser med disponibel inkomst hosförvärvsarbetande ungdomar, med A-kasseersättning förvissa akademikergrupper, utgående pensioner m.m.Aktuella hyresnivåer, behovet av studielitteratur ochresekostnader vägdes också in.Risken för ökad skuldsättning är naturligtvis påtaglig.Detta får dock bedömas i pågående beredningsarbete. Detär viktigt att inte göra för stora förändringar medanutredning pågår. Helheten bör få bedömas i ettsammanhang. Beträffande förslaget om att avskaffa rättentill deltidsstudiemedel, anser regeringen att detta får tas ini beredningsarbetet. Vi kan instämma i detta, eftersom detockså kommit till vår kännedom att stora förändringar är attvänta när det gäller meritvärderingsreglerna inom komvux.Det kan möjligen påverka behovet av fortsatt möjlighet tilldeltidsstudiemedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att studiemedel från den 1 juli1993 skall utgöra av basbeloppet för år räknat,2. att beslutar att hela minskningen tas ut påbidragsdelen.
mot · GG02Sf511 · 1993-01-26 00:00:00 — Ekonomiska möjligheter för funktionshindrade att delta i kortkurser Det minskade anslaget till de s k korttidsstudiestödenminskade med två tredjedelar och samtidigten åldersgräns införes för ansökan om stöd. Oronär nu stor inom handikapprörelsen för att dessa studiestödpå sikt kommer att försvinna. Försvinner stödetomintetgörs en stor del av den viktiga kortkursverksamhetsom handikapprörelsens olika instanser framgångsriktbedriver.Med stöd av bidraget, främst internatbidraget, har enviktig kursverksamhet kunnat byggas upp avhandikapporganisationerna i län och kommuner, t ex kursersom ''Lär Dig leva med Ditt handikapp'' och ''Samhälletsbidrag och service till funktionshindrade''.Kurser som bedrivs i samarbete med folkhögskolor harvisat sig vara ett ypperligt sätt att tillgodose de specifikabehov funktionshindrade har av anpassade studier när detgäller t ex lokaler, studietakt, pedagogik, läromedel, lärareoch assistans. Utan särskilda medel att finansierakostnaderna blir följden att kurserna upphör.Kurserna är ett led i människors rehabilitering, ett ledsom ingen annan instans än handikapporganisationernatillhandahåller. De är viktiga inslag för att samhällets övrigainsatser i form av medicinsk och yrkesinriktad rehabiliteringska ge resultat.Nuvarande stöd, internatbidraget, finansieras viaarbetsgivaravgift och vänder sig till människor iyrkesverksam ålder. Dock är behovet av ekonomiskt stödför funktionshindrade mycket stort. Mångafunktionshinder och sjukdomar uppkommer först i högreåldrar, t ex afasi, hjärt- och lungsjukdomar. Antaletmedlemmar i handikapporganisationerna har en stor del avsina medlemmar i en ålder . Så har t ex SverigesDövblinda medlemmar ,har 65 och 60procent.Enligt min mening är det viktigt att funktionshindradeäven måste få möjligheter att lära sig leva medsitt handikapp och även kunna förkovra sig. Mångafunktionshindrade är dessutom lågutbildade och behöverförbättra sina allmänna kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det bör avsättas en fastsumma av korttidsstudiestödet tillfunktionshindrade/handikappade för att garantera att dekan tillfredsställa sitt utbildningsbehov.
mot · GG02Sf514 · 1993-01-26 00:00:00 — () redovisade 1990 ettupphandlingsuppdrag för regeringen som i propositionunder 1990/91 begärde medel från i enlighet medde träffade avtalen. redovisades vilkastuderandekategorier som med de nya reglerna skulleförlora rätten till CSN-kort.Propositionen föranledde ett antal motioner och i sinbehandling av propositionen och motionerna isocialförsäkringsutskottet framhölls bland annat att det i ettsamhällsekonomiskt läge som kräver prioriteringar ärrimligt att reserabatterna begränsas till att omfatta i förstahand de studerande som är beroende av statligt studiestödför sitt uppehälle.Av de hitintills vunna erfarenheterna kan mankonstatera att de nu gällande generella regelsystemen förlandet är grundade på ''normalförutsättningar''.Förhållandena i landets utkanter stämmer dåligt med dessaförutsättningar. Dels kan man konstatera att järnvägsnäteti landets norra delar på långt när icke är så utbyggt som isödra , dels har vi de långa avstånden medresekostnader som är betungande, speciellt för destuderande med låga utbildningsbidrag.Exempelvis har en elev som bor i utkanten av , t.ex. byn , resa tur och returhemorten om han går i gymnasiet i . Alla andragymnasieorter i länet ligger ännu längre bort. I landetssödra delar skulle en elev med dessa avstånd ha passeratflera län. Möjligheterna att åka tåg för eleven ifråga finnsicke, då järnväg saknas. Av den anledningen är det därförav största vikt att elever i en sådan situation kan få för buss.Om denna elev fortsätter sina studier vid iUmeå, förlängs resesträckan med ytterligare enkelresa, och även om vederbörande erhåller ettutbildningsbidrag så kommer resekostnaderna att varasynnerligen betungande.Det förhållande som beskrivits i motionen för eleverboende i den verkliga glesbygden kan vara en bidragandeorsak till att ungdomar där i större utsträckning än på andraorter avstår från eller ej fullföljer sina gymnasiestudier.Detta kan icke accepteras, varför regeringen bör vidtagaåtgärder för att undanröja de i motionen påtaladesvårigheterna för våra studerande boende i glesbygden.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att åtgärder vidtas föratt undanröja de i motionen påtalade svårigheterna förglesbygdsstuderande.