mot · GG02T337 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen beskrivs hur investeringar iinfrastruktur utfallit åren 1960 till 1992.Det kan konstateras att den minskade andeleninvesteringar i infrastruktur medfört bl.a. att vägnätet intehar byggts ut i den takt som skissats.Vid tiden före regeringsskiftet enades omväsentliga infrastruktursatsningar som sedan inte fullföljtsav regeringen utan skjutits framåt, endast en mindre del hareffektuerats.Nu aviserar regeringen att en ny proposition skall läggasunder våren innehållande utveckling av vägar, järnvägaroch kollektivtrafikanläggningar för perioden --2003.I konstateranden kan man utläsa attväginvesteringarna är lägre än avskrivningarna påvägkapitalet. Detta innebär att det kapital som är bundet ivägnätet successivt har minskat. Effekterna av detta ärsämre vägstandard. Det bildas spår och ojämnheter påbelagda vägar liksom avstängning för tung trafik undertjällossning.Att det är många människor som mer eller mindredrabbas av att vägarna stängs av för tung trafik, framgår avvägverkets siffror över tjällossningsrestriktioner. IVärmlands, och berördesuppåt av det allmänna grusvägnätet av restriktioner 1989. IGävleborgs, , och Västerbottenslän motsvarande andel berördes . Även betydande delar av det belagda vägnätetberördes av restriktioner. I , ochVästernorrlands län berördes av det belagda vägnätet. I överstegdenna andel 20 %.Sammanlagt är behovet av omedelbara åtgärder iskogslänen beräknat att kosta ca. enligtrapport från , statensmyndighet för glesbygdsutveckling.Eftersom åtgärderna i huvudsak berör mycket nedslitnavägar blir effekten av uteblivna åtgärder densamma som närman tvingas köpa en gammal men billig bil.Driftkostnaderna blir oerhört kostsamma. Likaså medfören fortsatt eftersläpning av vägåtgärderna storabärighetsbrister och kostsam drift, eller för att citeravägverkets generaldirektör ''Denfattige måste leva dyrt''.Sedan 1991 har det fördelats medel till infrastrukturutöver ordinarie anslag. För vägåtgärder har avsatts drygt10 miljarder kronor. Merparten av dessa medel ärreserverade inom ramen för delegationen förinfrastrukturinvesteringar, s.k. , och ärtidigareläggning av ett antal åtgärder. Enligt riksdagsbeslutska medlen i huvudsak användas för investeringar i destörre trafikstråken. är emellertidspecialdestinerade för åtgärder i skogslänen.Trots att det finns så betydande resurser att tillvarata iglesbygden och i skogslänen som helhet och att skogslänensvägnät uppvisar så oerhört stora brister är det alltså mycketbegränsade medel i förhållande till behovet som anslås föratt förbättra vägnätet vid sidan om de stora trafiktätastråken.Orsaken till att det ser ut så här är enligt utifrån sin begränsade kassa inte har råd att åtgärda deså nedgångna och kostnadskrävande skogslänsvägarna. Istället väljer man att upprätthålla en hyfsad nivå i södraSverige.Om man delar landet i två delar, de s.k. skogslänen ochövriga , så kan man konstatera att fördelningen avmedel utfallit sålunda.Skogslänens behov uppgår till 12,7 miljarder kronorvarav man erhållit täckning för investeringar motsvarande4,9 miljarder. Behovet i övriga uppgick till 6,4 miljarder varav man erhållit 5,6 miljarder.Det är utomordentligt viktigt att regeringen i sinkommande proposition redovisar hur man tänker kommatillrätta med denna snedfördelning av medel och ocksåredovisar en utvecklingsplan för upprustning av vägnätetsom ligger vid sidan av de stora trafiktäta stråken iskogslänen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av utvecklingsplan ochomfördelning av vägmedel.