mot · GG02T216 · 1993-01-26 00:00:00 — Offensiv trafikpolitik för arbete, välfärd och en bättre miljö Människors resor till möten med varandra ochtransporter av varor är två grundläggande funktioner isamhället. Förmågan att på ett effektivt sätt organiseratransporter och kommunikationer har en avgörandebetydelse för utvecklingen av välfärd, samhällsekonomi ochmiljö. Dessutom kan det skapas tusentals meningsfullaarbeten genom att vägar och järnvägar, järnvägsindustri ochtelekommunikationer byggs ut och förbättras. Men dettabetyder också att vi kommer bättre förberedda till mötetmed det nya . Med hänsyn till vårt geografiska lägeoch exportberoende måste våra kommunikationer vara avminst lika god kvalitet som våra konkurrentländers, bl.a.inom EG.Utvecklingen i och i omvärlden medför alltsånya krav på de medel som behövs för att förnya och utvecklagemensamma lösningar som tillgodoser transportbehovenoch minskar trafikens påverkan på miljön. Därför inleddesunder socialdemokratins ledning en nya era itrafikpolitiken. Strukturella förändringar tillsammans medstora ekonomiska insatser blev upptakten till en offensiv föratt skall stå väl rustat för framtiden. Visocialdemokrater vill fortsätta att aktivt medverka iförändringsarbetet såväl i nationellt som internationelltsamarbete.Riksdagens trafikpolitiska beslut angavinriktningen för trafikpolitiken . 1988 årsbeslut utgick från fem stora uppgifter:utvecklainfrastrukturen för 2000-talets behov kraftigt begränsatrafikens miljöpåverkan minska antalet döda ochskadade i trafiken höja effektiviteten i transportsystemetsäkerställa en tillfredsställande trafikförsörjning i helalandet.Dessa mål är fortfarande högaktuella och kan ligga tillgrund för hur vi skall fortsätta att utveckla vårakommunikationer . Vi socialdemokrater villalltså fortsätta att utveckla trafikpolitiken så att dessa församhällsutvecklingen strategiska uppgifter skallförverkligas. För detta krävs att det arbete som densocialdemokratiska regeringen inledde måste utvecklas ochfullföljas. Enligt vår mening saknar den borgerligaregeringen fortfarande en egen trafikpolitisk vision.Vackert tal om ''infrastrukturens årtionde'' räcker inte närbehoven av stora konkreta insatser ökar dramatiskt.Resultatet av en utveckling av trafikpolitiken och enutbyggnad av infrastrukturen kommer hela samhället tilldel. Strikt företagsekonomiska kalkyler ger ingeninformation om de politiska värderingar beträffandelångsiktig samhällsekonomisk utveckling, regional balansoch social rättvisa, som måste ligga till grund förtrafikpolitikens utveckling och infrastrukturens utbyggnad.Denna dimension saknas enligt vår uppfattning i denborgerliga regeringens extremt marknadsanpassade politikpå dessa områden. Det är utomordentligt viktigt att beslutsom pekar ut färdriktningen styrs av samhället och fattas avpolitiska organ.Vägar och järnvägar är gemensamma tillgångaruppbyggda som en del av folkhushållet. Det är genom enfortsatt gemensam förvaltning och utveckling av dessa våratillgångar som vi socialdemokrater vill bygga Sverigesframtid. Vi känner ett stort ansvar att föra detta viktigauppdrag vidare som en motvikt mot kortsiktigakapitalintressen på marknaden.Våra förslag 1. Infrastrukturinvesteringar för en långsiktig ökningav den ekonomiska tillväxtenPå både kort och lång sikt måste anslagen tillinvesteringar i trafikens infrastruktur ökas rejält.Utgångspunkten för satsningarna bör vara att de görs på ettsådant sätt att de förbättrar industrins internationellakonkurenskraft och inriktningen mot en mer miljöanpassadutveckling. En viktig del är att vår järnvägsindustri får levakvar och utvecklas. Den kapacitet som finns både när detgäller snabbtåg (X2000) och regionaltåg måste utnyttjas såatt denna del av verkstadsindustrin kan utvecklas med enordentlig hemmamarknad.Det är rätt och nödvändigt att bygga ut infrastrukturennu framför allt av tre skäl. Först och främst därför att vibehöver bättre vägar och järnvägar. Men också därför att vimåste skapa meningsfulla jobb och därmed minskaarbetslösheten. Ett mycket viktigt skäl är också att viförbereder oss för en bättre konjunktur. Det kan tilläggasatt det är fördelaktigt att investera nu beroende på att mankan ''pressa'' priserna . Vi socialdemokrater är beredda att anstränga oss tilldet yttersta för att bygga och utveckla en modern, effektivinfrastruktur som är nödvändig inför 2000-talet.Som mål bör gälla att investeringarna i vägar ochjärnvägar ökar med av BNP . Detta innebär en total nivåom ca 20--i investeringsvolym.Höjningarna bör göras successivt men /95 bör tillskottet vara . Förändamålet bör införas ett nytt anslag på statsbudgeten,''Infrastruktur för tillväxt''.Parat med nyinvesteringarna måste medel reserveras förkontinuerligt underhåll och reparationer av vägar ochjärnvägar.Vi föreslår att trafikverken får möjlighet atttidigarelägga projekt för utöver gällandeplaner under /94.Fördelningen bör ske enligt följande:Banverket 6 miljarder krVägverket 11 miljarder kr.Investeringarna lånefinansieras och kostnaden för nästabudgetår blir räntekostnaden, . Stödet för tidigareläggningarnaadministreras via AMS som tillförs erforderliga medel. Viföreslår också att en långsiktig höjning avinfrastrukturinvesteringarna med per årpåbörjas budgetåret 1994/95.2. Systemsyn i infrastrukturplaneringenAvregleringar och ramtänkande har inneburit attpolitiken och politiker inte fått tillräckliga möjligheter attpåverka helheten och de prioriteringar som de statligaverken nu gör inom sina olika specialområden.Infrastrukturplaneringen bör i fortsättningen präglas av ensystemsyn.3. TrafikforskningenI då satsningar på infrastrukturen ökar blirtrafikforskningen viktigare . Här har samhälleten viktig roll i att påskynda utvecklingen av miljövänligarefordon, stödja forskningen kring ökad trafiksäkerhet ochtrafikens roll i samhällsbyggandet. Samhällets resurser påforskningsområdet måste utvecklas, inte minskas elleravvecklas.4. Utveckla vår kust- och närsjöfartSjöfart är ett energieffektivt, miljövänligttransportmedel. I stort sett allt gods som exporteras frånoch importeras till vårt land fraktas på fartyg eller färjor. IEuropa har gjorts och görs stora investeringar i nyaeffektiva sjövägar. Kanaler som knyter ihop störrefloder och städer byggs ut. Det borde för oss vara av storvikt att utveckla vår kust- och närsjöfart så att vi snabbt kanbörja använda denna infrastruktur i vår strävan efter snabbaeffektiva transporter. Enligt uppgift är sjövägen dessutomi många avseenden minst lika snabb som andra tillgängligatransportmedel för gods.5. Åtgärder mot arbetslöshetenArbetslösheten också inom den offentliga sektorn ökardramatiskt. De strukturförändringar som ansetts somnödvändiga betyder friställningar av tusentals anställdainom den statliga sektorn. Det finns, enligt vår uppfattning,skäl att stanna upp och fråga sig om det var rätt tidpunkt attnu genomföra åtgärder som leder till en betydande ökningav arbetslösheten bland de offentligt anställda.Arbetsuppgifter finns säkert och kostnaderna slippersamhället ändå inte, utan de betalas istället ut som passivtunderstöd från A-kassa och olika trygghetsfonder. Vi menaratt regeringen borde överväga ett friställningsstopp under1993 inom de verk som lyder underkommunikationsdepartementets verksamhetsområde.Nödvändiga vardagsrationaliseringar måste självfalletgenomföras.6. Underhåll och reinvesteringarUnderhåll och reinvesteringar i befintliga vägar ochjärnvägar är av lika stor vikt som nybyggnaderna. har underhållsprojekt för mer än 6 miljarderkronor som kan komma i gång snabbt och färdigställas inomen tvåårsperiod. En fördel med dessa arbeten är att de ärarbetskraftsintensiva och de skapar därmed ett stort antalarbetstillfällen på mycket kort sikt.Banverket har för sin del redovisat en plan för underhålloch reinvesteringar. Däri ingår bl.a. spår- och rälsarbetenpå av stamnätet under resten av 1990-talet.Också när det gäller järnvägsunderhåll kan arbetenakomma i gång mycket snabbt.Mysteriet med de försvunna miljardernaRiksdagen har fattat beslut ominfrastrukturprojekt för sammanlagt . Av dessa tillkom mer än under socialdemokratins regeringsperiod.Den borgerliga regeringens, med stora ord beskrivna,påspädning har inskränkt sig till drygt fyra miljarder kronor.Beräkningar visar att dessa beslutade investeringar skullege ca 30 000årsdirekta arbeten och ett stort antal jobb somkringeffekter. Kommunikationsministern medger att manså sent som inte förbrukat av de medel som anvisats under /92.Av de krafttag för infrastrukturen som utlovats avregeringen och kommunikationsminister har tyvärrinte mycket blivit verklighet. Handlingskraft och viljan attkomma till skott saknas uppenbarligen. Detta är ingentingannat än ett svårt bakslag för såväl infrastrukturen som förde personer som genom den borgerliga regeringensvalhänthet i dessa frågor inte får arbete eller till och medförlorar sitt jobb.Fullfölj investeringarna i vägar och järnvägarDen socialdemokratiska regeringen anvisade år extra (utöver ordinarie anslag) förnödvändiga investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar under resten av 1990-talet.Detta beslut bidrog till att en rad viktigainfrastruktursatsningar kunde sättas igång och skapaframtidstro i berörda regioner. Också under 1992redovisade vi socialdemokrater en lång rad projekt somskulle förbättra infrastrukturen och dessutom skapatusentals arbetstillfällen. De flesta av dessa förslag avslogsdessvärre av den borgerliga regeringen.Det är djupt beklagligt att regeringen inte har kraft attfullfölja socialdemokratins intentioner. I förra åretstrafikpolitiska motion påtalade vi socialdemokraterregeringens valhänthet i hanteringen av dessa för landetsframtid avgörande frågor. Mycket av det vi pekade på dåhar fortfarande inte genomförts. Exempelvisstorstadsförhandlingarna där Malmöhusförhandlingarnaslutfördes . I stället för ett kraftfulltframåtsyftande arbete ägnar sig regeringen nu åt ytterligareutredningar att lägga till de som redan finns ibudgetunderlaget.I förra årets budget där regeringen hävdade att skulle bli ''infrastrukturens årtionde'' har anslagen inteens behållit sina reala värden. Efter att ha räknat bortanslag till speciella insatser återstod ett tillskott på +125 miljoner kr eller 0,för utökade insatser och täckningav eventuella kostnadsökningar.När det gäller budgeten /94 är regeringen likapassiv. Efter vanliga kostnadsökningar återstår en ökningav de samlade anslagen till vägar och järnvägar med . Ser man bara till vägarna så innebär årets budget enfaktisk minskning med ca . Ökningen bliralltså ca 0,i förhållande till innevarande års budget.Femårsperioden --1997 bör bli den period då viåterhämtar eftersläpningen av underhåll och investeringarför bättre kommunikationer. Tidpunkten ochförutsättningarna att sätta igång och genomföra ett sådantprogram är mycket goda. Angelägnaprojekt finns, liksom ledig kapacitet, såväl när det gällerarbetskraft som maskiner. Tiotusentals meningsfulla jobbkan skapas genom att vägar, järnvägar men ocksåtelekommunikationer byggs ut. Till detta skall läggas densamhällsnytta och de ökade förutsättningar för tillväxt someffektiv och modern infrastruktur innebär.Ökade väginvesteringarVägtransporter är det dominerande transportsättetspeciellt på korta sträckor. Inom landets olika regioner ärett bra vägnät en förutsättning för att skapa livskraftigaarbetsmarknader som ger sysselsättning till vår befolkning.Vägnätets beskaffenhet har stor betydelse förproduktiviteten och tillväxten. Kraven på bättreframkomlighet ökar genom industrins behov av snabba ochtidsanpassade transporter.Sedan 1960-talet har investeringarna i vägnätet minskatfrån av BNP till . Resultatet har blivit att det svenska vägnätetinte i tillräcklig utsträckning har kunnat utvecklas mot ökadframkomlighet och säkerhet. Inte heller mot de krav somskyddet av miljön och behovet av hushållning mednaturresurser kräver. För att undvika höga kostnader förreparation och underhåll i början av nästa sekel krävsomfattande åtgärder när det gäller drift och underhåll avbefintliga vägar.Vägverket har beredskap för att starta upp projektsnabbt om bara medel anslås. En stor fördel är attunderhållsarbeten är speciellt arbetskraftsintensiva, ochdärmed skapas ett stort antal arbetstillfällen. En innovationi detta sammanhang kan vara att varje arbetsområde inomvägverket tilldelas exempelvis att användas till lokala åtgärder. Detta betyder ökaddecentralisering men ökat ansvar för de anställda.En ökande del av resandet kommer att ske med bil ellerbuss . Detta trots att den största ökningen avresandet beräknas ske med järnväg. Därför kommer ettstort investeringsbehov att finnas när det gäller våra störrevägar. Förbifarter på riks- och Europavägarna ärnödvändiga för att förbättra miljön i våra tätorter, menockså för att öka trafiksäkerheten. Långa vägsträckor påvåra Europavägar behöver dessutom byggas ut tillmotorvägsstandard.När det gäller norr om står vi fast vidvårt tidigare ställningstagande att prioritera förbättringaroch utbyggnader av den före satsningar på . Vividhåller vårt krav att av investeringsmedel skall fördelas tillförbättringar och utbyggnad av den för kommunikationernai inland så viktiga leden.Större satsning på cykelvägarUtbyggnaden av cykelleder är en viktigtrafiksäkerhetsfråga. Det är därför angeläget attutbyggnadstakten nu kan ökas i motsats till innevarandebudgetår. Regeringens anslår i budgeten /till byggande av cykelvägar under 1993.Detta är reellt en minskning som vi inte kan acceptera.Det är betydelsefullt att planer på byggandet avcykelvägar kan realiseras . Vi anserdärför att det inom ramen för anslag B 4. Byggande av länstrafikanläggningar bör avsättas till nybyggnad av cykelvägar /94.TrafiksäkerhetenUnder det gångna året har ()avvecklats och trafiksäkerhetsarbetet har inordnats iVägverket. I regeringens proposition 1992/93:100 och itilläggsbudget 1 har kommunikationsministern endast tagitupp medel för avvecklingen av TSV. har manaviserat en proposition omtrafiksäkerhetsarbetet framöver.Riksdagen har fattat beslut om en hög målsättning närdet gäller att minska antalet trafikolyckor. Vi anser att ettaktivt trafiksäkerhetsarbete är av mycket stor vikt. Vi hardärvid stora förväntningar på att den ändradeorganisationen skall leda till ett effektivt arbete för ökadtrafiksäkerhet och därmed färre trafikolyckor. Visocialdemokrater är beredda att arbeta aktivt för atttrafiksäkerhetsarbetet skall ha fortsatt hög prioritet inomtrafikpolitiken.Eftersom regeringen meddelat att en särskildproposition skall föreläggas den 15 februari 1993avvaktar vi med konkreta förslag till dess att dennaproposition är lagd.Ökade järnvägsinvesteringarJärnvägen är det transportmedel som har de störstautvecklingsmöjligheterna. För vår exportindustri kansnabba och effektiva järnvägstransporter överbrygga delånga avstånd som vi har till de stora marknaderna nere iEuropa. är med dagens trafikteknik minst likasnabb som lastbilen.Men också behovet av persontransporter på järnvägbetyder att man ute i gör stora investeringar ihögfartsnät för järnvägen. Man kommer attkunna resa med snabbtåg från och till olikabefolkningscentra. Det är av stor vikt att vi kan ansluta osstill de stora satsningarna på kontinenten. För detta krävs attvi både förbättrar och bygger ut vårt eget järnvägsnät ochdeltar i den planeringsprocess som redan pågår i Europa.Den del av infrastrukturanslagen som anslogs tilljärnvägsinvesteringar har intecknats i olika projekt ochvi utgår ifrån att dessa medel kommer till praktiskanvändning inom det snaraste. Men måste vi fortsättasatsningarna för att skapa ett modernt och effektivtjärnvägssystem över hela landet. Det är därför angeläget attregeringen ser till att får tillräckligt med medelför att sätta i gång de projekt som är förberedda. Ett stortantal av dessa objekt gäller om- och utbyggnad avjärnvägsstråk med stort underlag av såväl gods- sompersontrafik, och de är utomordentligt angelägnainvesteringar.För att de satsningar som görs på bannätet skall ge fullutdelning måste de följas av underhåll och reinvesteringarså att sammanhängande stråk kan tas i bruk. harredovisat en plan för detta. Där ingår bl.a. spår och rälsbytepå 25--av stamnätet under resten av 1990-talet,ombyggnad av gamla ställverk, utbyggnad av dubbelspår påtrafikstarka interregionala linjer, åtgärdande avplankorsningar och reparation och underhåll av broar.En viktig investering för att underlätta s.k.systemtransporter på järnväg är en satsning på de treriksbangårdar som utretts . Ett snabbtbeslut i denna fråga är av stor vikt. Vi tror att det ärnödvändigt att dessa nya bangårdar byggs underlågkonjunkturen. Men om detta inte blir möjligt måstesäkerligen stora utbyggnads- och förbättringsarbeten görasi befintliga godsbangårdar. I båda fallen skapas mångavärdefulla arbetstillfällen som man skaparförbättringar för effektiva godstransporter på järnvägen,vilket är ett nödvändigt framtidsprojekt.Storstadsuppgörelserna måste fullföljas snarastDe storstadsuppgörelser som den socialdemokratiskaregeringen initierade 1990 har i stort sett slutförts under1992. Bakgrunden var dels regionernas speciella karaktärmed de miljö- och trafikproblem som kännetecknar de trestorstadsregionerna, dels också den dåvarande oförmåganatt inom respektive region finna lösningar påtrafikproblemen. I slutskedet förutskickades ett riktatstatsbidrag om sammanlagt . Dessa medel hade också reserverats avden socialdemokratiska regeringen sommaren 1991.Trots att förhandlingarna skett i samråd med de trestorstadsregionernas kommuner och län förhalas nubesluten. Det slutliga beslutet är enligt vad vi erfarit nuframflyttat till under 1993.Projekt som elektrifiering av --Ystadbanan till enberäknad kostnad om ca 410 milj.kr. och byggande av dubbelspår mellan ochVästerhaninge för . skulle med ett beslut kunna sättas i gång praktiskttaget omedelbart.Vi socialdemokrater kräver ett snabbt beslut i dessafrågor så att storstadsuppgörelserna kan fullföljas.Trafik och miljöTrafiken svarar för en betydande andel av den negativapåverkan på miljön. En fortsatt aktiv miljöpolitikförutsätter därför fortsatta insatser på trafikens område.Investeringar, främst järnvägar, kollektivtrafik ochförbifarter men också de storstadsuppgörelser somsocialdemokratin tagit initiativ till är åtgärder som påverkarutvecklingen positivt. Frågor som möjligheter att överföraen del av de tunga vägtransporterna till järnväg har storbetydelse. Att låta trafikfrågorna spela en ökad roll isamhällsplaneringen samt att skapa bättre kollektivtrafik itätorterna är också viktigt.De skillnader i resmönster, transportbehov ochreseförutsättningar som finns mellan storstadsområdenaoch övriga delar av landet bör uppmärksammas i betydligthögre grad än . En viktig del av trafikbeslutvar att fastställa de olika trafikslagens samhällsekonomiskakostnadsansvar. Resultatet av utvärderingen måste utgöraen del av underlaget för kommande trafikpolitiska beslut.Den rena bilenBilen är kanske mer än någon annan teknisk uppfinningden symbol som svarar mot den enskilda människanslängtan efter frihet. Detta har lett till attsamhällsplaneringen utgår ifrån ett bilsamhälle och att demiljökonsekvenser som kan ses kanske alltför längekommit i skymundan. Detta har betytt att samhällets behovav en långsiktig hållbar utveckling på transportområdet kanha eftersatts. har antalet bilartredubblats i . Ökningen leder till att olika problemhar förvärrats, t.ex. trafikstockningar och köer framför allti de större städerna.Utöver bl.a. trängsel orsakar bilarna luftföroreningar.Kväveoxider och kolväten bildar i solljus ozon. Bilarsläpper också ut koldioxider, växthusgasen som är halvaförklaringen till jordens stigande medeltemperatur.Personbilar står för av den totala koldioxidmängd som frigörs vidförbränning av fossila bränslen.En viktig del i strategin för ett miljöanpassattrafiksystem är en väl utbyggd kollektivtrafik. Denna skallpå alla sätt utvecklas där det är möjligt. Men kopplingenmellan den egna bilen och friheten kommer att kvarstå förflertalet människor. I stora delar av vårt land (och i världen)är bebyggelsen så utspridd att det inte finns något praktisktalternativ till bilen. Därför handlar det också om att steg försteg utveckla fordon som är så rena som möjligt. Här finnsett utmärkt område där staten och bilindustrin i samarbetekan lösa ett för miljön oerhört viktigt problem. Detta gällerkanske i än högre grad på det internationella planet.Sveriges beslut att som första land i införaskärpta krav för att minska utsläppen av kolväten ochkväveoxider har en pådrivande effekt i dessa frågor. Ettintensivt internationellt arbete måste till för att ökaansträngningarna att ta fram mera miljöanpassade fordon.Här bör spela en pådrivande roll. Det blir en viktigfråga för oss att i ett framtida vara offensiva i dessaframtidsfrågor.Ett första steg vore att avisera en nymiljöklassning. Fordon som kan drivas med mindremiljöpåverkande bränslen bör inordnas i systemet. Redannu finns t.ex. helt blyfria drivmedel för personbilar, och ettutökat krav på katalysatorer bör övervägas. I samband medatt nya obligatoriska krav införs flyttas kravnivån ettsteg.Mot bakgrund av vad vi sagt ovan föreslår vi attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mera aktiva åtgärder för attuppmuntra en utveckling av miljöanpassade fordon.Teknikutvecklingsprogram för kombitrafikVi har i vårt land två av världens främstalastvagnstillverkare och en av världens ledande tillverkareav rullande järnvägsmaterial liksom ett av världenseffektivaste järnvägsföretag. Vi har dessutom Nordensenda tillverkare av järnvägsräls. Detta skapar godaförutsättningar för utveckling av ett system för effektivakombitransporter.Under det senaste decenniet har stora förhoppningarknutits till en sådan utveckling av kombitrafiken. Dessa harendast delvis infriats.Tidigare exempel på samverkan mellan offentligverksamhet och svensk industri manar till efterföljd. Tillskillnad från regeringen menar vi att staten har en viktig rollatt fylla när det gäller att kanalisera en efterfrågan somtillgodoser gemensamma behov. ''Marknaden'' kommer attta oerhört på sig för att lösa de problem som finns,mycket beroende på de stora investeringar som gjorts idagens mindre effektiva system.Med aktiva insatser från staten borde svensk industrikunna leda utvecklingen av ett effektivt, internationelltgångbart kombitrafiksystem.Vi föreslår att regeringen initierar ettutvecklingsprogram för kombitrafik. Målet bör vara att detsnarast utvecklas ett system som möjliggör en avsevärdsänkning av kostnaden för terminalhantering.Sjötransporter -- en framtidsfrågaI stort sett allt gods som exporteras från eller importerastill fraktas på fartyg eller färjor. Sjöfart är ettenergieffektivt transportmedel, men är också betydligtsnabbare än vad som framkommit. Det finns ocksågoda möjligheter att utveckla dess miljömässiga fördelar.Trots detta är den svenska inrikeskustsjöfarten liten ochfortsätter att minska. Jämfört med förhållandena påkontinenten är kustsjöfarten och trafiken på de inrevattenvägarna av ringa betydelse i . I byggsvattenvägarna ut, större floder vävs samman medkanalsystem, och vi har erfarit att transporter via dessasystem är väl så snabba när det gäller godstrafiken somdagens järnvägar.Det borde vara möjligt att också i återta en delav de andelar som sjöfarten förlorat till andra trafikslag.Utvecklingen av fartyg till moderna länkar i en effektivtrafikkedja saknar motsvarighet när det gäller utveckling avlogistik och administration inom berörda företag,organisationer och myndigheter i hamnarna. Samverkanmellan hamnarna, speditörerna, m.fl. kanförbättras. Nya lösningar som t.ex. administrativ hanteringbör prövas.Det arbete som pågår med trafikverkens nästaplaneringsperiod bör kompletteras med sjöfarten. Enligtvår uppfattning bör hamnarna och sjötransporterna konkretintegereras i den samordnade investeringsplanering somskall genomföras.