mot · GG02Ub498 · 1993-01-26 00:00:00 — Skolämnet lek, idrott och hälsa Förra regeringen tillsatte en kommitté med uppgift att geförslag till ny läroplan. I och med regeringsskiftet fickläroplanskommittén nya direktiv. I dessa direktiv hette detatt läroplanskommittén skulle pröva om man kunde föraöver vissa av de obligatoriska ämnena inom ramen förelevernas fria val. Det framkom att man med vissa ämnenavsåg hemkunskap, bild och barnkunskap. Tack varemotioner från bl.a. kunde detta stoppas ochdessa ämnen kommer alltfort att vara obligatoriska.Under hösten har förslag, SOU1992:94 Skola för bildning, remissbehandlats. Regeringenbereder för tillfället frågan och ämnar senare under vårenunderställa förslag till ny läroplan, kursplan ochtimplan.Centern har alltid verkat för en skola som ser tillhelheten. En skola som alltför ensidigt prioriterarteoretiska ämnen riskerar att mista den balans somerfordras mellan praktiska och teoretiska ämnen för attinlärning och förståelse skall bli bestående. De praktiskaoch estetiska ämnena är här av stor vikt.Ämnet idrott har i en lång tradition. Ämnetskaraktär har förändrats över tiden och föreslås iläroplanskommitténs förslag mer fokusera hälsodelen. Omde högt ställda målen, som framkommer i förslaget tillkursplan för ämnet Lek, idrott och hälsa, skall förverkligaskrävs fler timmar än de i timplanen föreslagna. Med andraord rimmar ansatserna i kursplanen och antalet timmarenligt timplaneförslaget illa.I debatten framkommer ofta att ämnet idrott kan bantasdå många ungdomar är aktiva inom idrottsrörelsen och därfår sina behov av rörelse och motion tillgodosedda. Låt ossmot detta anföra några invändningar. Påståendet att mångaungdomar är aktiva inom idrottsrörelsen är rätt i så måttoatt idrottsrörelsen engagerar många ungdomar, ca tvåtredjedelar av pojkarna och hälften av flickorna är aktivamedlemmar i idrottsföreningar. Idrotten är m a o Sverigesstörsta folkrörelse. Vad som däremot glöms bort i debattenär att antalet ungdomar som inte deltar i idrottsaktiviteterunder sin fritid ökar. Den s.k. spontanidrotten, dvs denidrottsaktivitet som äger rum utanför den organiseradeidrotten, har minskat markant . Man kankonstatera att antalet aktiva föreningsmedlemmar ökatunder . har de som ägnarsig åt spontan idrottslig verksamhet minskat. Totalt settinnebär detta att andelen fysiskt inaktiva har ökat. Detta förmed sig problem som riskerar att öka om den obligatoriskaundervisningen i idrott minskar. De fysiskt inaktivaeleverna är troligen ej heller de som kommer att välja lek,idrott och hälsa som tillval. Som framgår av tillgängligstatistik är hälften av flickorna ej medlemmar avidrottsföreningar, så även ur ett jämställdhetsperspektiv ärdet framför allt flickor som drabbas av nedskärningar iämnet.Skolan skall medverka till att goda och sundalevnadsvanor grundläggs genom att lära ut och förankrapositiva livsstilar. Vi vet att goda och sunda vanorgrundläggs under tidiga år. Att tidigt grundlägga en sundlivsstil ökar sannolikheten för att ungdomarna bevarardenna fram i livet. Detta innebär ett ansvar förskolan att bibringa eleverna kunskap om bl.a. kroppensfunktion, personlig hälsovård, betydelsen av näringsriktigkost samt betydelsen av allsidig och regelbunden fysiskaktivitet. Det är väl dokumenterat att fysisk inaktivitetmedför negativa fysiska och psykosociala effekter.Sjukdomar och skador som är relaterade till fysiskinaktivitet ökar . För att förebygga och behandlamånga sjukdomstillstånd är fysisk aktivitet viktig. Den haräven betydelse för barnets självuppfattning ochsjälvförtroende, vilket inte är minst viktigt.I har vi ett stort ohälsotal. Detta kostarsamhället miljardbelopp. Vår mening är attohälsotalet skulle kunna sänkas genom förebyggandeverksamhet. Här spelar naturligtvis flera faktorer in. Enviktig komponent är utan allt tvivel att hos barn ochungdomar grundlägga en sund livsstil med regelbundenmotion och fysisk aktivitet. Idrottsämnets huvuduppgift äratt få alla elever intresserade att sköta sin kropp och hälsasamt skapa ett livslångt intresse för fysisk aktivitet.I ett förebyggande hälsoarbete med inriktning på att fåned ohälsotalet är idrottsundervisning ovärderligt, inteminst med tanke på ökningen av belastningsskador,förslitningsskador, långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar.Man bör även skilja på skolämnet idrott och denfrivilliga föreningsidrotten. Föreningsidrotten och skolanhar helt olika mål för sin verksamhet. Samhället måste viaskolan ta ett huvudansvar för att alla barn och ungdomar gesen god fysisk fostran. Detta varken kan eller bör falla på denfrivilliga föreningsidrottens ansvar. Föreningsidrotten börbetraktas som ett värdefullt komplement till detövergripande ansvar samhället måste ta via detobligatoriska och frivilliga skolväsendet.I förslag poängterashälsoaspekten i ämnet Lek, idrott och hälsa. Vi delarkommitténs uppfattning om att starkare betonahälsoaspekten i idrottsämnet. Men vi anser att när man sattihop timplanen har man dragit felaktiga slutsatser.Skolämnet lek, idrott och hälsa är viktigt och har framgenten fortsatt viktig funktion i skolan. Detta bör komma tilluttryck i fler timmar än vad som föreslås iLäroplanskommitténs förslag, SOU 1992:94 Skola förbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet timmar i ämnet lek, idrottoch hälsa.