mot · GG02Bo214 · 1993-01-26 00:00:00 — har s.k. elöverkänslighet debatteratslivligt. Olika sjukdomsproblem har drabbat framföralltpersoner som arbetar vid bildskärm, s.k.''bildskärmssjuka''. Alltfler svåra fall har tillkommit därmänniskor inte kan vistas i en normal bostad utan måstesöka sig till en miljö som är praktiskt taget fri från elektriskaoch magnetiska fält, t.ex. i fritidshus och uppger att dettroligtvis finns ca 2 000 elöverkänsliga personer i landet ochatt uppskattningsvis 500--1 000 personer ärlångtidssjukskrivna p.g.a. olika sjukdomsbesvär. Såvälmänskliga som ekonomiska faktorer(sjukskrivningskostnader för troligen hundratals miljonerkr) talar för att vi måste ta denna fråga på allvar. ''Därom tvista de lärde''...förnekade vetenskapsmän helt att detfanns några som helst tecken på hälsoproblem förknippademed kraftfrekventa elektriska fält. Även råderoenighet i frågan, inte minst bland läkare. De sjukassymptom hänförs av många till stressfaktorer och psykiskabesvär. Det finns dock läkare och vetenskapsmän som tarfrågorna på allvar och som ägnar sig åt allsidig forskning iämnet, såväl här hemma som utomlands.Frågorna tas på allvar i arbetslivetDet kan konstateras att företag och arbetsgivare hittillstycks ha tagit de anställdas problem på större allvar änläkare och vetenskapsmän.Vattenfall har tagit initiativ till det störstaprojektet kring elöverkänslighet i , bl.a. till ettforskningssymposium i hösten 1992.Tillsammans med andra industrier engagerar sig företagetsåväl ekonomiskt som med stort intresse i forskning ocharbetsmiljöfrågor.Arbetsmiljöinstitutet engagerar sig i forskning påområdet.Arbetslivsfonden har bidragit med medel till elsaneringpå vissa håll.NUTEK arbetar bl.a. med frågor kring bostäder ochlokaler i närheten av kraftledningar.Arbetarskyddsstyrelsen och är engagerade ibl.a. det s.k. , studier av hälsoeffekter frånelektriska och magnetiska fält. Ett delprojekt i Karlskogaingår som en del i ett större riksövergripande projekt, därfyra kommuner är engagerade i olika typer av byggande förelöverkänsliga.Örebro läns landsting har tillsatt en särskild arbetsgruppför att studera de forskningsresultat som finns inom ochutom landet samt att samarbeta med övriga landsting ocholika institutioner i frågan.Vissa kommuner, t.ex. och harengagerat sig i elsanering av bostäder och lärosalar.Bostadsanspassningsbidrag har beviljats.Vissa arbetsgivare har uppnått lyckade resultat medelsanering på arbetsplatserna och sjukskrivna har kunnatåtergå i arbete.Några ex.:SAS kontor i , som haft ett 50-taldrabbade, har utfört elsanering.Naturvårdsverket har en ''referensarbetsplats''.Boxholms elverk har utöver arbetsplatssanering ävenhjälpt till att ordna el-sanerad bostad.Stensunds folkhögskola utanför har elsaneratlokaler och bostadsrum.Vad bör ytterligare göras?Långsiktiga målEtt långsiktigt mål bör vara att tillägna sig sådanakunskaper om bakomliggande mekanismer attförebyggande insatser kan börja värderas. Genom ökadekunskaper bör kostnadseffektiva åtgärder också kunnasättas in hos personer som redan drabbats avelöverkänslighet.Problemområdena bör bli så belysta attberörda myndigheter och samhällsorgan får underlag tillställningstaganden inom respektive område.Kortsiktiga målIntensifierad forskningSom framgår av redovisningen ovan pågår en rad studieroch olika forskningsprojekt. Även om företag och vissamyndigheter engagerat sig starkt i forskning och olikaprojekt kring elöverkänslighet bör staten ha ettövergripande ansvar för forskningen. Denna bör bedrivasförutsättningslöst och tvärvetenskapligt.Särskilt viktigt äratt stödja fortsattaprovokationsstudieratt kartlägga alla försök medelsanering på arbetsplatser och i bostäder samt systematisktanalysera vilken effekt åtgärderna haftatt stödjaforskning kring den typ av organiska skador på huden somhar observerats i ett inledande försök vid enheten förexperimentell dermatologi vid institutet.Stöd åt drabbadeÄven om orsakerna till de sjukas besvär ännu inte är heltvetenskapligt klarlagda bör samhällets olika instanser se tillderas faktiska situation och handikapp. Bl.a. bör derasmöjlighet till bostadsanpassning med elsanering utredas.Socialstyrelsen och bör i nära samverkan med dedrabbade utforma riktlinjer för detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt allsidigforskning kring elöverkänslighet och om att staten bör haett övergripande ansvar för denna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de sjukas faktiska situationoch handikapp bör ligga till grund för bedömningen avmöjligheten till bostadsanpassning och att det bör uppdrasåt och att utforma riktlinjer fördetta.