mot · GG02Ub688 · 1993-01-26 00:00:00 — I. InledningI finns tre högskolor:1. i har LandstingetVästmanland som huvudman. Tillsammans medvårdhögskolan i har den mellan 300 och 400linjebundna årsstudieplatser, samt ett hundratalårsstudieplatser för påbyggnads-/specialistutbildning ochfristående kurser. Inräknar man uppdragsutbildningenhandlar det om knappt 1 000 årsstudieplatser.2. /som är lokaliseradtill såväl som . Skolan expanderarkraftigt , de senaste tre åren.Högskolan har cirka 150 lärare, av vilka 40 har disputerat.Det finns en klar målsättning att öka denna andel.Innevarande år har högskolan cirka 3 500 inskrivnastudenter, av vilka 2 500 är linjestuderande.3. Skogsmästarskolan, som är en del av Sverigeslantbruksuniversitet och lokaliserad till . Vihar valt att behandla den i en särskild motion om skogen.II. Den framtida utvecklingenVarje högskola måste relatera sin uppgift och framtid tillsamhällsutvecklingen såväl internationellt som nationelltoch regionalt/lokalt. Högskolan har en roll att spela på allatre nivåerna.1. Den internationella utvecklingenHögskolans i /profil ligger väl i linjemed den internationella utvecklingen. Skolan har dessutomen plan för hur man avser att möta denna utveckling underde närmaste tre åren. Högskolan ska:i samverkan medomgivande industri utforma en internationell profil påverksamheten, involvera utländska universitet/högskolori kvalitetsgranskning och utveckling av verksamheten,möjliggöra för lärarna att vistas vid utländska universitet,öka användningen av utländsk litteratur ochundervisningsmaterial (bl a video), utländska gästlärare ochfallstudier/experiment med internationell relevans,anordna internationella temadagar, föreläsningar m m,utöka språkprogrammet, stimulera de studerande attgenomföra en del av sina studier utomlands, såväl genomegna initiativ som genom särskilt utformadeutbildningsprogram (som den nuvarande internationellamarknadsföringslinjen där är utlandsförlagt),utöka engagemanget i europeiska utbytesprogram somERASMUS, NORDPLUS, m fl, samt utveckla kurser påfrämmande språk och linjer med internationell inriktning(ett exempel är Europakunskap, 40 p, som startar hösten1992).2. Den nationella utvecklingenUtvecklingen inom arbetslivet innebär att tidigaregränser mellan olika befattningshavare, t ex gränsen mellanarbetare och tjänstemän, suddas ut. I kombination med dentekniska utvecklingen och allmänt höjda kompetenskravuppstår nya former för arbetsfördelning, yrkesroller ochdärmed nya utbildningsbehov. Den nyaingenjörsutbildningen är ett tydligt uttryck för en sådanutveckling. Här spelar /enframträdande roll som en av de störstaingenjörshögskolorna.Den pågående strukturförändringen i näringslivet motmer kunskapsintensiv verksamhet är ett välkänt fenomensom knappast behöver utvecklas närmare här. Behovet avutbildningsinsatser är betydande i den närregion där HE/Vverkar.3. Den regionala/lokala utvecklingenLänets näringsliv domineras fortfarande av industrin.Hälften av industriföretagen tillhör de kunskaps- ochforskningsintensiva sektorerna. Den tekniska utvecklingenoch den alltmer kunskapsintensiva tjänstesektorn ställerkrav på utvecklingen av grundutbildningen på gymnasie-och högskolenivå.Då många av företagen har en mycket internationellverksamhet, ställer de krav på möjligheten att rekryterapersonal med denna inriktning. Det ställs inte bara krav påkunskaper inom teknik och ekonomi utan i hög grad på enbredare kompetens inom bl a internationellkommunikation, språk och kultur, såväl andra länders somden svenska. Detta talar för en ökad tvärvetenskapliginriktning av utbildningen på alla nivåer.Samarbetet mellan högskolor och universitet iMälardalsregionen behöver utvecklas. Övergången till ettalltmer kunskaps- och kommunikationsberoende näringslivkräver en sådan utbyggnad av högskolan att samarbete kanetableras med tekniskt och ekonomiskt ledande regioner iEuropa.III. En teknisk högskola i stora satsning på civilingenjörsutbildning somsocialdemokraterna för fram i partimotioner innebär ocksåatt det finns behov av att etablera en ny teknisk högskola.Detta bör ske så att den ger maximal tillväxtkraft samtidigtsom lokala resurser beaktas. Närhet till, och ett omfattandesamarbete med teknikintensiva företag med internationellinriktning skulle vara av stor betydelse/är till och mednödvändigt för framgång för en sådan högskola.ABB tillhör den yttersta eliten av världenselektronikföretag och ligger i spetsen förteknikutvecklingen och kan sägas vara tyngdpunkten i denteknikintensiva industrin i . Andra företagmed hög teknologi är exempelvis Volvosväxellådetillverkning i , flygunderhållet genomVolvo Aerotech i . Den traditionsrika stålindustrinhar strukturerats om och ligger mycket långt framme medinternationella mått.För en teknisk högskola med internationell tyngdpunktär naturligtvis goda kommunikationer viktiga. Västeråsflygplats har , med ABB som bas, flerainternationella flygförbindelser och ytterligare utbyggnadär under planering. Närheten till och nya snabbtåggör att det bekvämt går att upprätthålla de internationellakontakterna.Den planerade utbyggnaden avjärnvägskommunikationerna i och dessomgivningar kommer att ytterligare öka tillgängligheten förHE/V. Den underlättas dessutom av att högskolans lokalerkommer att ligga centralt i de båda centralorterna med godakommunikationer med järnvägsstationen.Dessa kriterier gör att måste anses vara enytterst lämplig lokaliseringsort för en ny teknisk högskola.Till detta kommer att har en mycketomfattande teknisk utbildning, såväl ingenjörsutbildningsom av civilingenjörsutbildning isamarbete med KTH. /Västeråsbefinner sig redan på tredje plats (efter KTH och )vad gäller nybörjarplatser inom ingenjörsutbildning. Det ärnaturligt och kostnadseffektivt att bygga på dennautbildningserfarenhet och utveckla encivilingenjörsutbildning i full skala i med deforskningsresurser som måste knytas till en sådanutbildning.Vad som här framförts om som lokaliseringsortför en ny teknisk högskola bör ges regeringen till känna.IV. Att stå på flera benUtbildningen vid /harutvecklats både kvalitativt och kvantitativt. En viktig faktori detta sammanhang är den studiemiljö som kan erbjudas iEskilstuna och . Här har det skett glädjandeförbättringar . I kommer HE/V att1993/94 flytta in i helt nya lokaler speciellt utformade förhögskolans behov. Regeringen har medgivit att högskolanfår hyra dessa. har beslutat attförlägga i samma lokaler. I redan lokaliserad i nya lokaler.Genom de nya lokalerna får högskolan möjlighet att''bygga sig starkare'' genom att stå på flera ben, dvs erbjudaolika typer av utbildningar. Desutom kan man medgemensamma lokaler utnyttja de olika utbildningarnaskompetenser. innebär de nya lokalernakvalitetsförbättringar i fråga om laborationslokaler,bibliotek, samlingslokaler och en bättre miljö förstudentlivet i olika avseenden (kåraktiviteter, sport, kultur,m.m. ).Vi är övertygade om att den beslutade samlokaliseringeni av den statliga högskolan (med de tekniska,ekonomiska och språkliga utbildningarna samt förskollärar-och fritidspedagogutbildningarna) samt delandstingskommunala vårdutbildningarna kommer att geoss unika möjligheter att utveckla verksamheten och byggavidare. Gåsmyrevreten ger också möjlighet till en mer fysiskexpansion.V. Förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna 1. AllmäntEtt skäl till efterfrågan på förskollärar- ochfritidspedagogutbildning vid iEskilstuna/är det stora befolkningsunderlaget iVästmanlands och . I de två länen bor drygt514.000 människor varav hälften på pendlingsavstånd frånVästerås och . Att kunna bo hemma och ändåkunna studera är viktigt för många i dennastuderandekategori. De flesta är kvinnor och många harsmå barn. Efterfrågan på fortbildning är stor och väntas ökai omfattning -- inom barnomsorgen ökar behovet.I samband med införandet av den nyastudieorganisationen vill HE/V stärka framför allt tvåprofiler, den tvåspråkiga/interkulturella och denmatematiskt/tekniskt/naturvetenskapliga.2. Den tvåspråkiga/interkulturella startade förskollärarutbildning för tvåspråkiga(finska). Därefter har språkgrupperna utökats och omfattaridag även spanska och persiska samt finska förfritidspedagoger. Genom denna tvåspråkiga utbildning harHE/V upparbetat internationella kontakter som kanutnyttjas även i den reguljära utbildningen. Inom ramen förfördjupningskurs/moment om barnomsorg i internationellbelysning genomför vissa studerande sin sista terminutomlands.3. Den matematiskt/tekniskt/naturvetenskapligaMatematik/teknik/naturvetenskap är områden sommåste stärkas och intresset för dem hos barn måstestimuleras i tidiga åldrar. För att detta ska kunna ske krävsatt de som arbetar och möter barn i dessa tidiga åldrar hartillräcklig kunskap för att stimulera barns kunskapssökandeinom dessa områden. /hargenomfört projektet i samverkan medVästerås kommun och ABB. I flera av skolansfortbildningskurser har barns tänkande och matematiskabegreppsinlärning behandlats genom regelbundenmedverkan av forskare från ''Marthongruppen'' vidGöteborgs universitet. Högskolan planerar att i ett bredareperspektiv lyfta in mer kunskap om matematik, teknik ochnaturvetenskap för blivande förskollärare ochfritidspedagoger. Detta planeras ske genom uppbyggnad avgemensamma projekt med de tekniska institutionerna vidhögskolan.VI. Samordning med vårdhögskolanHuvudmannaskapskommitténs arbete som berörvårdhögskolorna, beräknas bli slutfört under slutet avjanuari 1993. Det mesta talar för att den kommer attpresentera förslag som innebär att utvecklingen mot störreenheter påskyndas.Detta påverkar naturligtvis förutsättningarna förvårdhögskolorna i regionen --Västmanland.Samtidigt innebär en samverkan även fördelar för denstatliga högskolans utveckling vilket bl a delvis behandlats iHögskolans i /fördjupadeanslagsframställan. I remissvar till ''Forskningensutmaningar. En strategi inför 2000-talet'' (Ds 1992:97)framhöll vikten av satsningar också på demindre högskolorna.Enligt uppgift diskuteras mellan landstingen i Sörmlandoch möjligheterna att genom gemensamtavtal med /samordnavårdutbildningarna med de statliga högskoleutbildningarnaoch öka möjligheterna att profilera utbudet påvårdsidan i samverkan med den statliga högskolan.Huvudmannaskapskommitténs arbete bör skapamöjligheter till att en sådan överenskommelse kan träffas,vilket är av stor betydelse för regionens utveckling.En avde mest iögonfallande fördelarna är att en samordning avhögskoleutbildning i regionen ger en betydande samladvolym. En samordnad högskola kan även agera merkraftfullt utåt. En samordnad organisation skulle kunnaerbjuda sin omgivning ett bredare utbud av utbildnings- ochforskningsaktiviteter, kunna ingå i nya sammanhang samtkunna åta sig mer kvalificerade uppgifter. Samordnadhögskoleutbildning ger för vård- ochomsorgsutbildningarna möjligheter att utveckla nyaexamina. I arbetet med att reformera examensordningenhar vissa idéer förts fram som ger utvecklingsmöjligheter.Rent allmänt kommer en samordning av de statligahögskoleutbildningarna i /och vård- ochomsorgsutbildningarna vid vårdhögskolorna att skapa heltnya möjligheter till kompetensbreddande kurser.Vård-och omsorgsutbildningarna skulle kunna berikas genom attde statliga utbildningarna skapar motsvarande möjlighetertill teknisk, naturvetenskaplig och företagsekonomiskbreddning genom speciella inriktningar, kurser, delkurseretc i dessa utbildningar. En ökad användning av medicinsk-/dator-/kemi-tekniska utrustningar inom hälso- ochsjukvården ger goda förutsättningar för gemensammautvecklingsområden.Vårdhögskolornas bidrag skullekunna bli att ge möjligheter till beteende-, samhälls-och/eller vårdvetenskapliga komplement (inriktningar,kurser etc) i teknikerutbildningar, i utbildningar i ekonomioch administration etc.Samarbetet underlättar ävensamverkan med som arbetsgivare för hälso- ochsjukvården. I sjukvårdsförvaltning finns redan tvåforskningsenheter i full verksamhet -- en medicinskforskningsenhet med anknytning till allmänmedicinskinstitution och en psykiatrisk forskningsenhet medanknytning till socialmedicinsk institution. Dessa båda harforskare i verksamhet och varje enhet förestås av enprofessor. Forskningsenheterna fungerar som filialer tilluniversitetsinstitutioner (i ), med egen rätt att antadoktorander. Verksamheten vid dessa enheter har pågåttnågra år.1. Nya utbildningarI en högskoleverksamhet som verkar inom områdenateknik, ekonomi och ADB samt vård och social omsorg,finns unika och intressanta beröringspunkter.Bland de områden som öppnar sig för relativt snabbutbyggnad är de socialpolitiska, medicinsk/tekniska och devård/omsorgsadministrativa utbildnings- ochforskningsområdena. För del skulle de två senarekomma i fråga.1.1 Medicinsk/teknisk utbildningDetta kan kräva en del förarbete och planering, men harändå sina rötter redan utvecklade i de utbildningsstrukturersom finns i de olika högskolorna eller i deras omedelbaranärhet.Genom gemensamma satsningar och samordning skulleutbildningar inom medicinsk teknik och kemi medinriktning mot farmakologi kunna utvecklas. Igränsområdet skulle även arbetsvetenskap ocharbetsmiljökunnande kunna ges former som skulle vara tillgagn för arbetslivet i regionen.Sådana överväganden skulle kunna ta sig uttryck iinrättandet av en arbetsvetenskap.Huvuduppgiften för en sådan institution skulle vara enutbildning av tjänstemän/funktionärer inom olika områdensom kräver en kombinerad naturvetenskaplig/teknisk ochbeteendevetenskaplig kompetens. Det kan röra sig om t exsjukhusingenjörer, kemiingenjörer inom farmakologi,medicin och laboratorievetenskap, ingenjörer medkompetens inom ergonomi, arbetsvetenskap ocharbetsmiljö etc.1.2 Vård- och omsorgsadministrativ utbildningVård- och omsorgsadministrativa utbildningar har redanbörjat utvecklas som ett samarbetsprojekt mellanHögskolan i /och iEskilstuna. Flera kurser om ca 10 högskolepoäng hargenomförts som uppdragsutbildningar eller inom ramen förfristående kurser. Det bör emellertid vara möjligt att inomramen för en samordnad organisation utveckla ettsystematiskt utbildningsprogram på detta område.Kvalificerad utbildning inom ekonomi ochadministration inom vård och omsorg, med inriktning påledarskap, organisationsutveckling och kvalitetssäkringfinns det behov av såväl regionalt som nationellt.Den statliga högskolans kompetens inom ekonomi,administration och modern datoranvändning kan isamklang med vårdhögskolornas vård- ochomsorgskunnande bli viktiga instrument, inte bara föruppbyggnaden av nya kurssystem (examensprogram), utanäven för den utveckling vård- och omsorgssektorerna stårinför. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en tekniskhögskola i som en del av Högskolan iEskilstuna/,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utöka antalet årsstudieplatservid /,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till samordning avvårdutbildningen.