mot · GG02Jo62 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling Kretslopp och återanvändningEn långsiktigt hållbar utveckling kräver mycket storainsatser på miljöområdet. Dagens konsumtion av energioch råvaror är långt större än den långsiktiga tillgången.Industrisamhället kommer att ställas för en gigantiskomställning. Det innebär stora förändringar avlevnadsmönster och konsumtion. Omställningen kan, om vibejakar den och redan nu börjar ta konsekvenserna av vadJorden tål, förenas med god livskvalitet, tillgång tillmateriella resurser som används mer effektivt ochfull sysselsättning. Men utvecklingen kommer inte av sigsjälv. Den kräver att vi vågar se omställningsproblemen ochi hela den industriella världen tar hänsyn till de gränsernaturen sätter.Produktion och konsumtion måste kretsloppsanpassas.Ambitionen måste vara att inga ''läckage'' förekommerunder en varas livscykel. Sannolikt är läckage av nyttigaämnen på lång sikt lika allvarligt som läckage av sådanaämnen, som betecknas som direkt miljöfarliga.Kretsloppsanpassning får inte enbart innebära att ämnensamlas in. Det betyder också att de kan återföras till nyttiganvändning med rimliga insatser av t.ex. energi. Till nyttigaämnen som måste återföras i kretslopp kan fosfor och kväveräknas. saknar bl.a. de kommunala reningsverkenteknik för att återföra kväve. En separering av avlopps- ochtoalettvatten är sannolikt en förutsättning för att detta skabli möjligt.Vi vill understryka behovet av att framgångarna medkretsloppshantering inte mäts enbart iinsamlings/återtagningsprocent. Strävan inriktas på systemsom på ett så energisnålt sätt som möjligt innebär verkligåteranvändning.I propositionen argumenteras övertygande förkretsloppsanpassning och minskad konsumtion av ändligavaror. Däremot saknas på väsentliga områden konkretaförslag, som på ett övertygande sätt visar att propositionensom helhet blir ett mer radikalt steg mot ettkretsloppsanpassat samhälle.De konkreta förslag som återfinns i propositionenbegränsas till ett fåtal områden. Det gäller främstförpackningsområdet, där förslag beretts avförpackningsutredningen, papper och miljöskadligabatterier. På en konkret punkt -- -- innebärpropositionens förslag ett anmärkningsvärt steg tillbaka.Strategi för producentansvarDäremot saknas konkreta förslag för övrigavaruområden. Här anges bara utredningsbehov. Det gällervaror som byggnadsmaterial, bilar, skrotdäck, elektroniskaoch elektriska produkter. Bland annat börjar behovet avsnabba åtgärder beträffande de elektroniska produkternabli akut. Det pågår nu en snabb ökning av antaletelektroniska produkter sammansatta av en mängd nyaämnen.I propositionen redovisar regeringen inte en strategi fördenna typ av produkter -- möjligen med undantag av bilar.Det behövs en strategi för hur producentansvaret ska kunnautkrävas för varor med livslängd. Det torde intevara möjligt att tillämpa samma form för producentansvarför varor med mycket lång livslängd, t.ex. armeringsjärninom byggnadsindustrin, som för förpackningsprodukter.För de förra gäller att producenten kan ha försvunnit frånmarknaden eller att tillgänglig teknik utvecklats undervarans användningstid. Denna problematik har inte ensuppmärksammats i propositionen. bör geregeringen till känna vad ovan sägs om varor med långlivslängd.TransportsektornI propositionen framhålls att även jord- och skogsbruk,transportsektorn och energiförsörjningen måstekretsloppsanpassas. Några konkreta förslag anges ej meddet undantaget att regeringen konstaterar att det kommeratt krävas stora inslag av biobränslen i trafiksystemet.Detta illustrerar de gigantiska omställningsproblem denindustrialiserade världen står inför. Med hittillsvarandeteknik krävs en åkerareal om cirka 5 miljoner hektaråkermark för att försörja den samlade transportsektornmed energi från etanol. Det motsvarar en dubbelt så storareal som den som används i ! Motsvarandeanvändning av linolja ökar med samma förutsättningararealbehovet till 20 miljoner hektar.OtydligtDe stora omställningsbehoven och bristen på medel föratt säkra inriktningen mot en politik, som ger en ekologiskthållbar utveckling kräver att regeringen återkommer tillriksdagen med mer konkreta förslag innefattande såvältidplaner som trovärdiga strategier. Behovet understryks avatt regeringen inom mycket vida ramar aviserar nyalagförslag (t.ex. PBL) eller ger uppdrag tillNaturvårdsverket och Kemikalieinspektionen utan attegentligen ange en tydlig politik på dessa områden.ÅteranvändningDe mål för återtagning av ett antal förpackningstypersamt pappersprodukter, som föreslås i renhållningslagen, ärenligt vår mening alltför ytliga. De formuleras som''återtagningsvolymer''.Någon åtskillnad mellan återanvändning ochmaterialåtervinning görs ej. Vi menar att enkretsloppsanpassning borde innebära stimulans av de urekologisk synpunkt bästa systemen, t.ex. returglas. Urpropositionstexten kan vi läsa det motsatta.De högsta kraven på ''återtagningsgrad'' ställs på de mestönskvärda typerna av förpackningar t.ex. returglas för läskoch öl. I vissa fall kan det också vara svårt att mätaåteranvändningsgraden. Exempel på det senare ärSystemets buteljer, som återanvänds i hushållen.Regeringen bör ta initiativ, bl.a. inom livsmedelsområdet,till ett kraftigt utökat retursystem omfattande bl.a.glasburkar. Här bör också det ökade intresset förpåfyllningsförpackningar för t.ex. disk och rengöringstimuleras. Detta bör ges regeringen till känna.PET-flaskanDet är med stor förvåning vi konstaterat attkretsloppspropositionen innehåller minskade krav föråtervinning av den s.k. . PET-flaskangodkändes efter en omfattande miljödebatt.Förutsättningen var att flaskan skulle komma attåteranvändas. Praktisk erfarenhet visar att de skeptiker,som ifrågasatte om detta skulle vara praktiskt möjligt, visatsig få rätt. Återvinningsgraden är låg, och möjligheterna attåteranvända flaskan små, för de flesta bryggerier.I stället för att ifrågasätta väljer regeringenatt inte längre ställa krav på återanvändning utan anseråtervinning av materialet i flaskan till fyllest. Dettamarkeras genom förslagen till ändring av lagen om vissadryckesförpackningar (1991:336). Miljöpolitikenstrovärdighet skadas allvarligt om förslaget vinnerriksdagens gillande. I stället för små steg bakåt, krävsmedvetna steg framåt om kretsloppspolitiken ska vinnatrovärdighet hos allmänhet och producenter. Det är svårtatt se att har den avgörande betydelse förvälfärd och sysselsättning att den motiverar den föreslagnalagändringen. Med hänvisning till det anförda anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av analys avproducentansvaret för varor med relativt lång livslängd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering avåteranvändningsbara förpackningar samt utveckling av s.k.påfyllnadsförpackningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt i motionen anförts om behovet av ettkretsloppsanpassat samhälle,4. att avslår propositionens förslag till lag omändring i lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar.