mot · GG02U310 · 1993-01-26 00:00:00 — Vår säkerhetspolitik vilar, förutom på ett starkt försvar,också på ett mycket aktivt deltagande i FN och andrainternationella organisationer.Neutralitetspolitiken gör att kan se på konflikterur alla parters synpunkter. Därigenom kan vi delta i medlingoch bygga upp ett förtroende.Det är väsentligt att vi arbetar för en rättvisare värld ochförändringar i den ekonomiska världsordningen för att och f d kommunistländer som kämpar för demokratiska ha en chans till en uthållig utveckling i frihet. Det storahotet mot världsfreden nu är polariseringen mellan ''Syd''och ''Nord''. och har generalsekreterarensförtroende att bereda beslut om en effektivare FN-organisation.Sverige deltar i ESK, Konferensen för säkerhet ochsamarbete i . I ESK samlas alla , ävende nya i f d och , samt USAoch , med som observatör. Sedan december1991 är vi med i presidiet, under1993 som ordförande. Vi har därmed ett stort ansvar förfreden i och stora möjligheter att finna nya vägar tillsamförstånd.ESK-mötet i beslöt att nu gå frånatt huvudsakligen konferera till att verka praktiskt därväpnade konflikter kan befaras. En närvaro i byggsupp och den i Kosovo förstärks. ESK lämnar uppdelningeni tre ''korgar'', en för säkerhetspolitik, en för mänskligarättigheter och en för ekonomiskt, miljö- ochforskningssamarbete och arbetar nu med alla aspekternasamtidigt. Detta borde kunna vara en mycket fruktbarmetod. Älvsjömötet bekräftade också sin beslutsamhet attpå alla sätt underlätta för NOGs (folkrörelser) att delta iESKs verksamhet, både vid konferenser och på fältet.Nedrustning, i meningen reducering av vapen, harinletts på ett lovande sätt bl a genom överenskommelsermellan och . mångåriga arbete föravveckling av kemiska vapen har nått sitt mål. Ännu behövsemellertid den militära och diplomatiska expertis som varitså framgångsrik på dessa områden.För att möta dagens problem behövs emellertid även enhelt annorlunda kompetens. Det är väsentligt att geekonomiska möjligheter till folkrörelser ochforsknings/aktionsorganisationer som besitter enkompetens inom områden som är relevant i dagenssäkerhetspolitiska situation. För att förstå dagenskonflikthot behövs t ex freds- och konfliktforskare,historiker, terapeuter, vanligt betrott folk medkänslomognad, i synnerhet modiga kvinnor, samt folk medvana från förhandlingar utanför den speciella diplomatiskaritualen. Särskilt viktigt är det naturligtvis att samarbetamed människor av god vilja från konflikthärdarna, som harperspektiv på sitt lands situation. Det är helt väsentligt attregeringen hämtar beslutsunderlag från människor meddenna sorts kompetens, för att kunna finna de nya vägarsom är nödvändiga för att avvärja dagens fredshot. Det kanofta vara effektivast att regeringen kanaliserar detta arbetetill fristående organisationer.Nya idéer utvecklas i god svensk tradition hosfolkrörelser, som drivs av ett engagemang för fred. Det ärockså viktigt att forskare kombinerar kunskapsutvecklingmed praktisk verksamhet i konflikthärdar, för att lära sigförstå och vara katalysatorer för konfliktläkning. Vår tidbehöver mer än någonsin folkligt engagemang!Anslaget under F2 (f d F3) ska inte främst ses som stödtill folkrörelser utan som en kanal för arbete förkonfliktlösning utan våld. Det är väsentligt att intediskriminera kritiska rörelser och forskningsorgan, utan setill att de får resurser att bidra till en vederhäftig, öppendebatt som karaktäriserar ett demokratiskt land.Utredarens kriterier för bidrag från F2 bygger i flera fallpå missförstånd och är inte relevanta i det perspektiv somdenna motion hävdar. Kravet på egenfinansiering bör inteöka och det är ofta viktigt att kunna både georganisationsstöd och bidrag till projekt. Antaletmedlemmar i en organisation är inte avgörande för dessbetydelse.Riksdagen har fattat beslut omfördelningen till olika organisationer av anslagen fråndåvarande F3. föreslår nu att regeringen skafatta beslut inte bara om ramarna till olika organisationerutan även om delvis nya föreskrifter för bidrag frånanslaget. Vi anser att regeringen bör förelägga enproposition om förslag till föreskrifter för anslagen samtförslag till grundanslag till organisationerna.Kraven på besparingar i statsbudgeten har drabbat UDhårt. Det är därför motiverat att också F2-anslaget tillfälligtdragits ned. har emellertid vid upprepadetillfällen i stor enighet beställt en successiv ökning avfredsanslagen och relaterat dem till de summor på det militära försvaret. En sådan ökning skeddeockså fram till /91, då det stagnerade. Medden förändrade säkerhetssituationen i världen och medSveriges speciella ansvar för ESK, är en ökning av anslagetnu mer relevant än någonsin! Anslaget F2 bör därför återöka, så fort statens finanser tillåter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av stödet under ,2. att begär att regeringen bör återkomma medförslag till anslagsfördelning och föreskrifter för , ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om successivt ökade anslag under F2.