mot · GG02Sf626 · 1993-01-26 00:00:00 — Utifrån vår i regeringsställning framlagdaprincipproposition kommer vi här att kort återge vårprincipiella syn på hur en aktiv invandrar- ochflyktingpolitik bör utvecklas.En aktiv flyktingpolitikEn aktiv flykting- och immigrationspolitik bör omfattainsatser inom både utrikes-, handels- och biståndspolitikenför att på lång sikt och i samarbete med andra länder kunnapåverka grundorsakerna till att människor flyr.Majoriteten av världens flyktingar har flytt från våld,krig och politiskt förtryck. Andra orsaker är fattigdom,miljöförstöring, samt sociala och ekonomiska kriser.Politiken måste ta sikte på både grundorsaker och symtom.Sverige bör utveckla och föra en aktiv flykting- ochimmigrationspolitik. Den bör utifrån ett helhetstänkandeoch en humanitär grundsyn ta sikte på att dels undanröjaeller lindra orsaker bakom flykt och påtvingad migration,dels skapa ett system för reglering av invandringen tillSverige. Detta bör bättre, än det nuvarande, ge dem sombäst behöver det rätt att stanna i vårt land.FN och andra internationella organisationer har alltförlänge ägnat en stor del av sitt arbete åt att försöka mildra denegativa konsekvenserna för dem som tvingats fly från sinahemländer. För lite kraft och resurser har använts för attangripa bakomliggande orsaker till flykt och migration.Inget land kan bedriva en invandrings- eller flyktingpolitikisolerat från omvärlden. Effektiviteten i varje lands insatserblir större om de samordnas på internationell nivå.Skall världens flyktingläger kunna tömmas, måsteansvarskännande länder samverka när det gäller helhetssynoch samsyn.Vi anser därför att det behövs en inriktning avflyktingoch migrationspolitiska insatser, på förebyggandeåtgärder, som motverkar de obalanser och brister somtvingar människor att bryta upp.Biståndets roll i flyktingpolitikenDet långsiktiga utvecklingsbiståndet utgör ettkomplement och ett stöd till landets egna ansträngningaroch syftar till att ge fattiga människor nya möjligheter.Biståndet utgör på detta sätt en faktor som kan påverkaorsaker till flykt och migration som sammanhänger medfattigdom, svält och miljöförstöring. Internationellainsatser för flyktingar måste inriktas både på insatser i denakuta fasen och på längre sikt.Det multilaterala flyktingarbetetSverige bör verka för att grundorsaker tillflyktingströmmar och annan påtvingad migration diskuterasmera öppet och strukturerat och för att mer målmedvetnainsatser vidtas inom FN:s ram och i andra internationellaorganisationer.FN:s flyktingkommissarie (), för Palestinaflyktingar (UNRWA) ochInternationella livsmedelsprogrammet (WFP) är centralaorgan i FN:s flyktingarbete.Sverige bör ge hög prioritet åt insatser ägnade attstabilisera organisationernas ekonomi, bl.a. genom attpåverka andra länder, att bidra efter förmåga. Villkoren förorganisationernas arbete i mottagarländerna måste ocksåförbättras. Samordning och genomförande av hjälpinsatsermåste bli effektivare.FlyktingkvotenSverige bör verka för ökade internationella insatser förorganiserad överföring av flyktingar till tredje land, för demsom inte kan få varaktigt skydd i den region där de befinnersig. De mottagningserbjudande som UNHCR har frånländer som traditionellt tar emot flyktingar inom ramen fören kvot är otillräckliga. En viktig förutsättning för vårtinternationella arbete med att få andra länder att öka sinainsatser för organiserad överföring av flyktingar, eller förinsatser i flyktingarnas närområden, är att har engenerös flyktingkvot.Det internationella engagemanget i flyktingfrågor bör påett mera systematiskt och målmedvetet sätt kopplassamman med strävan efter fred och säkerhet, arbete förmänskliga rättigheter, livsmedelsförsörjning och miljövård.De stora frågor det här handlar om, kräver en bred nationellsamsyn, för att kunna behandlas på ett långsiktigt ochhållbart sätt.En helhetssyn måste prägla vår politik förfolkomflyttningar och flyktingfrågor. Vi har därför i enannan motion föreslagit att en nationell kommissiontillsätts. Kommissionen ska se över och stärka Sverigesinternationella ansvarstagande, särskilt vad gäller FN-samarbetet, u-landsbiståndet, Östeuropasamarbetet ochfolkomflyttningar och flyktingfrågor.Vi anser att den nationella kommissionen bör föra endiskussion om flyktingkvot, dess storlek ochflexibilitet och även om resurser för hjälp i flyktingarnasnärområden.De senaste årens snabba utveckling har visat att detbehövs flexibla hjälpinsatser. En parlamentarisk utredninghar tillsatts för att göra en översyn av invandrarpolitikensamt invandrings- och flyktingpolitiken, en utredning somden nationella kommissionen också kommer att ha nytta av.Om det i finns majoritet för tillsättande av ennationell kommission, bör i utskottsbehandlingen prövas,om det är ändamålsenligt att under utredningsarbetet ändranu gällande flyktingkvot.Sverige bör verka för en internationellt överenskommenreglering av skyddet för sådana personer som, utan att varaflyktingar enligt , är i behov avinternationellt rättsligt skydd.Svensk aktiv immigrationspolitikRörlighet över gränserna är i grunden positivt.Kontakter människor emellan berikar och utvecklar och äri sig en garanti för att respekten för mänskliga rättighetervidmakthålls och förstärks. Frivillig rörlighet övergränserna bör uppmuntras och stödjas av länder, och intevara något som länder vidtar åtgärder för att förhindra, ellerförsvåra.Det är en mänsklig rättighet att kunna stanna och leva isitt land, liksom att få lämna det när man har anledning, iförvissning om att man senare kan återvända. Det ärdäremot inte någon mänsklig rättighet att invandra till ettannat land. Det är varje lands ansvar att förfoga övernationella immigrationsregler, i den utsträckning dessa integjorts beroende av internationella överenskommelser, somtar över nationell lag.Immigrationspolitiken kan inte vara statisk. Varje tidoch utvecklingsskede kräver sin politik och sitt regelsystem.Immigrationspolitiken måste bli ett mer aktivt instrument idet internationella samarbetet och inom utrikespolitiken.Det är också så att immigrationspolitiken har direktbetydelse för flyktingpolitiken. De senaste årens restriktivainvandringspolitik i förklarar till en del den mycketstora ökningen av asylsökande med svaga skäl för att sökaasyl. Det har helt enkelt varit den enda möjligheten att fåinvandra.En nationell invandringspolitik skall ge skydd till demsom har behov av det, dels ge möjlighet för nära anhörigaatt förena sig med varandra, dels skapa möjligheter tillbesök, utbildning, praktik och arbete. De svenskainvandringsreglerna bör utformas så att de så effektivt sommöjligt ger rätten att stanna här för dem som bäst behöverden. bör verka för en ökad internationellsamverkan i enlighet med dessa principer.ArbetskraftsinvandringNär det gäller arbetskraftsinvandring bör de nuvaranderiktlinjerna inte ändras. Men de bör dock tillämpas på ettmer flexibelt och konjunkturanpassat sätt. En eventuellsvensk anslutning till EG underlättar arbetskraftensrörlighet, men det finns knappast anledning att räkna mednågon väsentlig ökad invandring eller utvandring så längeländerna inom EG antingen har ungefär sammaekonomiska standard som eller ligger relativt långtborta.Det regelsystem som reglerar invandringen till Sverigebör i högre grad än det nuvarande tillgodose behoven hosde mest behövande. En klarare skillnad än bör görasmellan å ena sidan personer som bör ha en i principovillkorlig rätt att bosätta sig här och övrigaimmigrationssökande å den andra.SkyddsreglerEn stor del av flyktingarna faller inte under skydd. De nuvarande skyddsreglerna förkrigsvägrare och de factoflyktingar och möjligheterna tilluppehållstillstånd av politiska eller humanitära skäl börersättas av en ny regel för dem som behöver internationellträttsligt skydd. Vi menar att den nya regeln bör skydda demsom har ett starkt skyddsbehov vid sidan av Genève-konventionen.AnhöriginvandringEn principiell lagfäst rätt till bosättning bör vidaretillkomma medlemmar av kärnfamiljen, d.v.s, make/makaeller sambo samt minderåriga ogifta barn till den som ärbosatt här.Rätt till bosättning bör också kunna ges föräldrar ochnära släktingar som är väsentligt beroende av den i Sverigebosatta personen, s.k. sista länk-fall. En individuellprövning bör emellertid alltid göras.Möjligheterna till familjeåterförening är av stor vikt,inte minst för att invandrare skall kunna finna sig tillrättaoch kunna etablera sig här. Det är därför angeläget attutveckla möjligheterna till familjeåterförening här, även föranhöriga utanför kärnfamiljen.Främlingsfientlighet och rasismFrämlingsfientlighet och rasism kan aldrig tolereras utanmåste bekämpas. Både i och ute i ser vioroande tendenser till ökad främlingsfientlighet, till enoförsonlighet med rasistiska förtecken.Både nationellt och internationellt måste vi kämpa motsådana stämningar som kan leda till ett urholkande avdemokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna.Under 1992 har drabbats av ett allvarligt krig.Den tragiska utvecklingen i det har letttill att flyktingar i oanad omfattning sökt sig till länder iVästeuropa, däribland . Antalet asylsökande harvarit mycket stort och medfört stora påfrestningar påInvandrarverkets resurser. Regeringens agerande harpräglats av valhänthet och bristande förmåga att hanteraden uppkomna situationen. När situationen krävtextraordinära insatser för att förklara, motivera och agerahar regeringen valt passivitet och tystnad.Det internationella arbetet med att samordna flykting-och asylarbetet är bristfälligt. Den ledande roll Sverigetidigare haft, har ersatts med passivitet från ansvarigt håll.UtlänningsnämndenFör att under budgetåret ska kunnabehålla nuvarande beslutskapacitet behövs ett anslag på 70680 000 enligt budgetproposition.Kulturministern föreslår endast 51 550 000. Vi anser detnödvändigt att får möjlighet attbibehålla nuvarande inskolade extra personalstyrka för attkunna fatta beslut inom rimliga tider och därmed undvikalånga handläggningstider och ökade kostnader förförläggningsverksamheten. Vi anser attUtlänningsnämnden ska ges de resurser som behövs d.v.s ca20 miljoner.FörläggningskostnaderRegeringen gör en prognos, att antalet personer iInvandrarverkets förläggningar kommer att uppgå till 38000 personer . Vidare görs bedömningen att ca7 000 kommer att ha uppehållstillstånd men, på grund avbrist på kommunplatser, vara kvar på förläggningarna. Vianser att bör kunna teckna ytterligare avtalmed kommunerna om så skulle behövas.Vi kräver ett program för att minska antalet asylsökandei förläggningar . Vi anslår medel fördetta. Vi kräver att regeringen lägger fram förslag hur dessamedel ska användas, inklusive de lagändringar som kankrävas, för att påskynda asylprövningen.Vi anser att bör tillföras ca 50miljoner för att därigenom minska antalet personer påförläggningarna.Med ett ökat beslutsfattande både hos , och som en följd av minskat antalpersoner på förläggningarna, föreslår vi attförläggningsanslaget minskas med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en aktiv flykting- ochimmigrationspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt samarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndets roll i flyktingpolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det multilaterala flyktingarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktingar som inte omfattas avGenèvekonventionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetskraftsinvandring,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anhöriginvandring,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktingkvoten,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskning avförläggningsanslaget.