mot · GG02A457 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetslösheten i stiger i oavbruten taktoch antalet lediga arbeten ligger på en rekordlåg nivå, dvs istort sett på samma nivå som förra året.Den internationella lågkonjunkturen,strukturproblemen i svenskt näringsliv, en överspekuleradfastighetsmarknad, finansmarknadernas kollaps och denborgerliga regeringens ekonomiska politik har lett till denhögsta arbetslösheten i modern tid.I budgetpropositionen bil. 11() framgår att ''Enförhållandevis ny tendens när det gäller antalet varslade omuppsägning är att dessa i större utsträckning än tidigareberört andra sektorer än industrin ochbyggnadsverksamheten. Detta gäller t.ex. varuhandeln,privata tjänster och den offentliga sektorn. ''Arbetslösheten ökar nu snabbast i storstadslänen. Medvåldsam kraft drabbas . Den dramatiskaminskningen av byggnadsverksamheten och denstrukturomvandling som pågår i tjänstesektorn innebär attvi ser allt fler arbetslösa tjänstemän. Tillsammans medeffekterna av aviserade nedskärningar i kommuner ochlandsting har det skapat en arbetslöshetsbomb i Stockholmslän.Den arbetslöshetsökning som kanske oroar mest är denbland unga människor. Av de över 70 000 arbetslösa var mer än 17 000 ungdomar . Många går direkt frånutbildning ut i arbetslöshet.Lågkonjunkturen har också inneburit att arbetslöshetenavsevärt försämrat villkoren för invandrare ochhandikappade.Vi vet att den sociala utslagningen är mera brutal istorstadsområdena. De påfrestningar som detta för med sigför enskilda och samhälle betyder i förlängningen ocksåökade kostnader, minskade inkomster och därmed en änstörre obalans i samhällsekonomin.Länsmyndigheterna har visat hur onormalt storarbetslösheten är och hur starkt den slår i grupper utantillräckliga skyddsnät, hur oproportionellt små de statligastimulansåtgärder är som går till , som led iarbetsmarknadspolitiken. En rad förslag till upprustnings-och nybyggnadsåtgärder i skolor, miljonprogramsområden,kulturbyggnader, offentliga byggnader, skyddsrum, tekniskförsörjning, gator, vägar och spår etc. har lagts fram ochskulle kunna komma i gång snabbt, få stora effekter påsysselsättning, vara långsiktigt produktiva och därmedkosta samhället mycket små belopp. Förslag finns det därförgott om. De goda effekterna och lönsamheten är påvisade.Mot denna bakgrund krävs det omedelbara ökadeinsatser i storstadsområdet.ArbetsmarknadslägetDen var 73 400 personer arbetslösa i , av dem var 17 140 ungdomar. Det är en ökning av arbetslösheten iStockholms län jämfört med föregående år.Av de arbetslösa som kan ta ett arbete är 31 086 kvinnor och 42 314 män.Den borgerliga regeringens åtstramningspolitik motkommunerna, förstärkt av de moderatleddakommunledningarnas skattesänkningsiver, hotar inte barakvaliteten på den kommunala servicen, utan är också av de främsta orsakerna till länets ökandearbetslöshetssiffror. Denna politik riktar därmed sin uddsärskilt mot storstadsområdena och i synnerhetStockholmsområdet.Länsarbetsnämnden bedömer att länets arbetslöshethösten 1993 kommer att uppgå till mellan 80 000 och 100 000 arbetslösa.UngdomarnaI dag är 17 140 ungdomar upp till arbetslösa.Länsarbetsnämnden befarar att än flera unga kan varaarbetslösa våren/. Den av regeringenerbjudna ungdomspraktiken räcker bara till en del av dessaungdomar, f.n. 8 660 platser. Dessutom varnar nu föratt de tvingas dra ner anvisningar p.g.a. att medlen intelängre räcker. Resten blir hänvisade till sina föräldrar ellersocialtjänsten, då de flesta inte är berättigade tillarbetslöshetsersättning.Den höga och ökande ungdomsarbetslösheten iStockholms län är djupt oroande. Efter avslutad utbildningmöts allt fler unga flickor och pojkar av arbetslöshet. De fåraldrig en chans att ta steget in på arbetsmarknaden, kännasig som en del av samhället -- att vara behövd. Eftersom dealdrig kommer in på den ordinarie arbetsmarknaden, får deheller ingen möjlighet att upparbeta A-kasseersättning. Detvingas leva med mycket små ekonomiska resurser.För många ungdomar leder detta till att ''ungdomstiden''förlängs . Man har inte råd att skapa sig etteget hem utan tvingas bo kvar hemma. Det ekonomiskaberoendet av föräldrarna blir stort eftersom de ersättningarman kan få inte räcker för att ha en helt egen ekonomi.Att ungdomar vägras rätten till ett arbete kan också ledatill stora och svåra sociala och demokratiska problem iframtiden. Ungdomar utan framtidstro kan lättare lockas avpolitiska krafter med ett reaktionärt budskap. Våld ochkriminalitet följer lätt. Särskilt i ett storstadsområde somStockholms län är det därför viktigt att stora resurseranvänds för att kraftfullt bekämpa ungdomsarbetslösheten.Den kraftsamling av sysselsättningen som visocialdemokrater presenterar i vår partimotion gerförutsättningar för att pressa ned arbetslösheten och ökasysselsättningen. Den innebär en stark tonvikt också påutbildning för unga människor. Det ger ungdomar enstarkare bas att möta en kommande arbetsmarknad somställer stora krav på de anställda. varhälften av de lediga jobben förenade med krav påutbildning eller erfarenhet. är det av jobben som saknar dessa krav. Arbetsmarknadenför korttidsutbildade har därmed minskat dramatiskt.Åtgärder för att få ned arbetslösheten bland unga skainriktas på olika utbildningsinsatser, högskoleutbildning,speciella jobb för ungdomar, beredskapsjobb,utbildningsvikariat etc.KvinnornaKvinnorna kommer också att drabbas i allt störreutsträckning i takt med att kommuner och landsting aviserarvarsel och uppsägningar av arbetskraft.Den privatiseringsiver, som just nu råder, ökarytterligare osäkerheten för framför allt kvinnor att få jobb.Avveckling av akutsjukhus, husläkarsystem, förändringar ibarnomsorgen är bara några exempel på var kvinnor löperstor risk att bli utan jobb. Den borgerliga ledningen iStockholms läns landsting har uttalat att mellan 4 000 och 5 000 personer skall sägas upp. Bara fram till18 har över 500 personer varslats från offentligsektor.Typiska kvinnojobb blir mindre efterfrågade trots attvårdbehovet snarare ökar än minskar.Tyvärr talas det alltför sällan om de arbetsuppgifterkvinnor utför. Konsekvensbeskrivningar av vad som blirföljden vid neddragning av arbetstillfällen saknas. Vemskall göra undersköterskans jobb i ett husläkarsystem? Hurpåverkas vården, patienterna av att allt färre arbetar medbegreppet omvårdnad? Vilka konsekvenser blir det förbarnen, mellanstadieeleverna när verksamheter skärs nereller helt enkelt försvinner?Många kvinnor har en lösare anknytning tillarbetsmarknaden än män. De arbetar deltid, är mer knutnatill att det finns arbete nära hemmet, har högre frånvaro pågrund av föräldraledighet eller går på vikariat . Detta faktum understryks nu ytterligare genom deborgerliga nedskärningarna i den kommunalaverksamheten.På sikt innebär arbetslösheten det största hotetgentemot folkhälsan.Denna situation kräver en våldsam anspänning avarbetsförmedlingens resurser i personal och pengar.Resurserna räcker inte. har länet ca 22 000 personer i arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbete, ungdomspraktik etc. För att undvika enökad öppen arbetslöshet behövs ytterligare ca 900 milj.kr. Om inga nya resurser tillförs måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna minska sombehoven ökar.Även när konjunkturen vänder uppåt är läget sådant attarbetslösheten kommer att ligga kvar på en hög nivå ochpåverka läget in . Efter förra lågkonjunktureni minskade arbetslösheten med ca 2 000 personer . Med den takten kommer det attdröja innan länet är nere på en arbetslöshet på 10 000 personer. Det finns inslag i den nuvarandesituationen som inger farhågor för att vissa grupper riskeraratt få utomordentligt svårt att få ett nytt jobb ens i enhögkonjunktur. Det gäller t.ex. anställda inomtjänstesektorn med kort och föråldrad utbildning.Det finns en markant oro för att den nuvarandesituationen, med en kraftigt ökad arbetslöshet istorstadsområdena, kommer att konserveras och därmedlikna den utveckling som råder internationellt.All erfarenhet visar att en förutsättning för att helaSverige skall leva, är att den ekonomiska utvecklingskrafteni storstadsområdena också tas till vara och att en positivutveckling där är en förutsättning för en positiv utvecklingockså i glesbygderna.Regeringens ekonomiska politik måste ändrafärdriktning och utformas i enlighet med vad som redovisatsi de socialdemokratiska partimotionerna.Öka byggnadsverksamhetenROT-program behövsStorstadsutredningen pekade på de stora underhålls- ochupprustningbehoven i miljonprogramområdena ochanvisade nya former för boendemedverkan. Med hänsyn tillarbetslösheten inom ochbyggmaterialindustrins kris är det angeläget att snabbt ökaROT-investeringarna. Staten bör subventionera dem ochäven underlätta bostadsföretagens lånemöjligheter.De största miljonprogramområdena finns iStockholmsregionen, och många av dem är särskiltinvandrartäta. För att kunna undvika förvärrad segregationär det nödvändigt att nu höja kvaliteten på områdena. Justnu är det dessutom möjligt till rimliga kostnader. Närkonjunkturerna skjuter fart och allainfrastrukturinvesteringar skall konkurrera med industrinseftersatta behov, trängs bostadsupprustningen tillbaka. Nuär rätta tiden för handlande!Efter att ha inventerat möjligasysselsättningsobjekt inom kommunerna och ,kan vi konstatera att det finns en omfattande lista på objekti form av investeringar samt reparations- ochunderhållsinsatser, som med kort varsel kan sättas igång ochdärmed ge jobb.Socialdemokraterna, de fackliga organisationerna,länsmyndigheterna, ,och många flera har i uppvaktningar,genom skrivelser och annan dokumentation redovisatkonkreta projekt och visat på praktiska vägar att gemeningsfulla arbeten som ökar sysselsättningen, investerarför framtiden och därmed vänder utvecklingen i en gynnsamriktning.Den ''dammsugning'' socialdemokraterna genomfördevåren och resulterade i en lång lista medkonkreta förslag, i form av upprustning av skolor ochbarnstugor, renoveringar av va-ledningar, ombyggnader avservicehus, byggande av bullerskydd och gångvägar etc. Avdessa projekt har ett och annat genomförts, men det mestaåterstår.Dessa samhällsekonomiskt lönsamma åtgärder börsnarast komma igång genom ett samarbete mellan statensom stimulansgivare och kommunerna som utförare. Viberäknar att genom en samlad insats skulle 10 000-tals nya jobb kunna erbjudas.Sammanfattningsvis vill vi nu förorda följande åtgärderför att minska arbetslösheten i län.1. I den skrivelse som överlämnade tillregeringen framhölls att det dröjer några årinnan de s.k. Dennisprojekten kommer igång på allvar. Föratt vidmakthålla länets kompetens- ochresursbas inom anläggningsområdet, har isamråd med bl.a. , och Byggnadsarbetareförbundetsavdelning 1 redovisat vilka projekt och andra insatser medbl.a. väginvesteringar som kan sättas igång.I avvaktan på Dennisprojektens effekter måste därförVägverket tilldelas ytterligare medel.2. För att undvika en ökad öppen arbetslöshet iStockholms län, krävs enligt länsarbetsnämnden utöverhittills anvisade medel ytterligare belopp förarbetsmarknadspolitiska insatser.I syfte att stimulera kommunernasinvesteringsverksamhet framför allt inom gatu-, vatten- ochavloppsanläggningar och skolor ges länsarbetsnämnden rättatt inom en ram av lämna femåriga, räntefriainvesteringslån.3. Därutöver bör i få ettsärskilt anslag, som i samverkan med myndigheter ochorganisationer kan användas för riktade åtgärder mot denhöga arbetslösheten bland ungdomar och kvinnor iregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för att bringa nerarbetslösheten i .