mot · GG02Sk354 · 1993-01-26 00:00:00 — Denna princip bör givetvisomfatta alla grupper i samhället.Vi anser därför att effekten på inflationen av kronansfallande värde också ska avräknas vid uppräkning avbrytpunkten och vid beräkning av grundavdraget. Dennaavräkning förstärker budgeten med ca 500 miljoner kronorper år.5. Kapitalbeskattningen 5.1 Skattesatsen på kapitalinkomsterGenom skattereformen fick vi en i stort sett neutralbeskattning av arbete och kapital. Den borgerligaregeringen har gjort allvarliga avsteg från denna principgenom att bl.a. sänka skattesatsen till på förstaktievinster och sedan på övriga kapitalinkomster.Höjningen av skattesatsen till den ursprungliga nivån varett viktigt bidrag från krisuppgörelsen till att återställadenna balans i beskattningen. Detta förhindrade också enallvarlig försämring av ränteavdragens värde vilketstabiliserar läget på fastighetsmarknaden.Trots att det utgör ett brott mot krisuppgörelsenbeslutade den borgerliga riksdagsmajoriteten att höjningenav kapitalskatten skall begränsas till 1993 och 1994.Dessutom behöll man den lägre skattesatsen på föraktievinster.Liksom tidigare avvisar vi med skärpa igen dessa avstegfrån krisuppgörelsen och föreslår att skattesatsen förinkomstslaget kapital skall återställas till och omfattaäven aktievinster. Dessutom bör den högre skattesatsenvara permanent. En sådan åtgärd bidrar inte bara till enökad respekt för krisuppgörelsen utan också till atthushållens boendekostnader inte ökar . En separathöjning av skatten till på aktievinster leder till enbudgetförstärkning med ca 700 miljoner kronor.5.2 Beskattning av övrigt hushållssparandeDet är viktigt att kapitalbeskattningen är neutral mellanolika sparformer. En strikt neutral kapitalbeskattninginnebär att vid en given procentuell avkastning före skattskall spararnas procentuella avkastning efter skatt vara likastor för olika typer av sparande.Vi anser att det är ett stort samhällsekonomiskt ochfördelningspolitiskt värde med en neutralkapitalbeskattning. En långsiktig ambition för skattenivånbör därför vara på allt hushållssparande. Mot dennabakgrund föreslår vi att skattesatsen höjs till påavkastningen av kapitalförsäkringar ochvärdepappersfonder. Denna skatteskärpning börgenomföras och bidrar till att förstärkastatsfinanserna med ca 900 miljoner kronor.Efter det att regeringen har sänkt beskattningen av detprivata pensionssparandet är skattesatsen påsåväl det individuella som på löntagarnas sparande itjänstepensioner. Vi anser därför att skatten påpensionssparande är för låg i förhållande till annathushållssparande. Det är framför allt privatapensionsförsäkringar som är skattemässigt gynnade.Denna skatteskillnad är knappast motiverad även omhänsyn tas till pensionssparandets långsiktiga karaktär. Vihar därför en ambition att långsiktigt minska nuvarandeskatteskillnader mellan pensionssparande och övrigasparformer. Med hänsyn till försäkringsbolagens svagafinansiella ställning är det emellertid inte möjligt att numinska dessa skatteskillnader.5.3 Omläggning av förmögenhetsskattenRegeringen har genomfört betydande sänkningarav förmögenhetsskatten. Dessa skattesänkningar hargenomförts genom både sänkta skattesatser och enövergång till en proportionell förmögenhetsskatteskala. är därför skattesatsen på beskattningsbaraförmögenheter över 800 000 kronor.Som ett resultat av krisuppgörelsen skjuts beslutet attavskaffa förmögenhetsskatten framåt till 1995. Valet1994 blir därför direkt avgörande för förmögenhetsskattensframtid. Dagens förmögenhetsskatt beräknas geskatteinkomster på ca . Deförändringar av förmögenhetsskatten som regeringenhittills har gjort löser inte beskattningens grundläggandeproblem. Det finns skäl att här peka på några av dessaproblem.Den nuvarande förmögenhetsskatten skapar inte baraorättvisor utan också samhällsekonomiskaeffektivitetsförluster. Genom stora variationer i effektivskatt mellan olika tillgångar snedvrids hushållens val avsparande. Vissa tillgångar är obeskattade eller alltför lågtbeskattade medan andra tillgångar är mycket högtbeskattade, t.ex. banksparande. Dessa asymmetrier ledertill att hushållens sparande och kapitalplaceringar styrsalltför mycket av skattemässiga överväganden.Skillnader i skattevillkoren för olika typer avförmögenheter bidrar ytterst till en ineffektivkapitalanvändning och skapar dessutom stora möjlighetertill skatteplanering. En vanlig form av skatteplanering, somsänker förmögenhetsskatten, är t.ex. att lånefinansiera lågtbeskattade tillgångar.Bristen på en likformig förmögenhetsskatt bidrar ocksåtill att urholka förmögenhetsskattens fördelningseffekter.Trots den tidigare progressiva skatteskalan bidrog bristenpå likformiga skatter och det stora utrymmet förskatteplanering till en successiv urholkning avförmögenhetsskattens fördelningspolitiska träffsäkerhet.Det finns alltså ett mycket stort behov av engenomgripande omläggning av förmögenhetsskatten. Ettförslag till en sådan omläggning presenterades under dentidigare socialdemokratiska regeringsperioden genomutredningen ''Reformerad förmögenhetsskatt'' (Fi Ds1990:91). Denna utredning, som dessvärre inte utmynnadei någon skatteomläggning, är ett utmärkt underlag för enframtida reformering av förmögenhetsskatten.Förslagen i denna utredning ligger helt i linje medskattereformens grundprinciper. Vi anser att en framtidaförmögenhetsskatteomläggning bör bygga på utredningensförslag med inslag av sänkta skattesatser, bredareskattebaser och en mera symmetrisk beskattning av olikatillgångar. Dessutom bör en omläggning vara statsfinansielltneutral.En reform med denna inriktning stimulerar sparandetoch bidrar till en effektiv kapitalanvändning utan att skapanegativa fördelningseffekter. Som redovisas i utredningenär det alltså möjligt att sänka skattesatsen ochförbättra förmögenhetsskattens utjämningseffekter omdetta kombineras med en bredare skattebas.Den aktuella utredningen är och behöverdärför kompletteras på ett antal punkter. Mot dennabakgrund föreslår vi att regeringen skyndsamt gör enöversyn av förmögenhetsskatten med den inriktning somskisseras i motionen.Det är viktigt att utredningen får en helhetssyn påförmögenhetsskatten. Detta innebär i sin tur attbeskattningen av olika typer av förmögenheter börbedömas i ett sammanhang, som t.ex. frågan ombeskattningen av kapital i små och medelstora företag. Enframtida utformning av förmögenhetsskatten på olikaformer av företagskapital bör grunda sig på en avvägning avett antal viktiga och delvis motstridiga intressen.Därvid bör särskilt beaktas kravet på en internationelltkonkurrenskraftig beskattning som skapar gynnsammavillkor för småföretag. bör strävan också vara attåstadkomma en enkel och likformig beskattning av olikaförmögenheter i syfte att minska skatteplanering ochundvika inlåsningseffekter. Vårt alternativ med att behållaoch förbättra förmögenhetsskatten leder i förhållande tillregeringens politik till en inkomstförstärkning medca 2,5 miljarder kronor.I dag används i stort sett gemensamma principer för attberäkna skatteunderlaget för såväl förmögenhetsskattensom arvs- och gåvobeskattningen. Vi anser att dennakoppling mellan dessa båda skatter även skall behållas efteren framtida förmögenhetsskattereform.6. Företagsbeskattningen 6.1 Beskattningen av inkomster till ägare avfåmansbolagI samband med skattereformen infördes särskilda reglerför beskattning av kapitalinkomster till ägare avfåmansbolag. Dessa regler, som syftar till att förhindraskatteplanering, innebär att ägarens inkomster som tas ut iform av aktieutdelning eller aktievinster skall beskattas somlön på det som överstiger en ''normal'' avkastning påägarens insatta kapital.Effekten av dessa regler är att kapitalinkomster överdenna nivå på avkastningen beskattas som lön med enmarginalskatt på . Delägare i fåmansföretag skall alltsåfå samma skattebelastning som en löntagare som äger aktierunder förutsättning att båda två har samma arbets- ochkapitalinkomster. Regeringen har på ett allvarligt sättluckrat upp dessa regler vilket leder till att högt beskattadeinkomster från ägarens arbetsinsatser kan omvandlas tilllägre beskattade kapitalinkomster.Effekten av regeringens förändring är att det i stort settblir fritt fram för ägaren/företagsledaren att genomskatteplanering ta ut hela sin ersättning från företaget somlågbeskattade kapitalinkomster. För att förhindra en ökadskatteplanering i finansbolag föreslår vi en återgång till deskatteregler som infördes genom skattereformen. Vårtförslag bör genomföras och förstärkerbudgeten med ca 150--200 miljoner kronor.6.2 Beskattningen av egenföretagareRegeringen föreslår vissa tillfälliga förändringar ibeskattningen av egenföretagare. För det första skall dens.k. SURV-avsättningen höjas och för det andra ger manmöjligheter för egenföretagare att skjutaupp beskattningen av sina obeskattade reserver. Dessa bådaförslag innebär en statsfinansiell belastning för budgetåret1993/94 med ca 430 miljoner kronor.Det andra förslaget kan vi acceptera med samma motivsom redovisades i samband med skattereformen. Så längesom det är aktuellt att reformera hela systemet förbeskattning av egenföretagare är det enligt vår meningrimligt att ytterligare skjuta upp tidpunkten föravskattningen av deras obeskattade reserver.Förslaget ger också egenföretagare ett rådrum för att gåöver till andra företagsformer och dessutom innebärförslaget en förbättrad likviditet. Förslaget innebär ettinkomstbortfall för /94 med ca 300 miljonerkronor.Däremot avvisar vi förslaget att höja SURV-avsättningen för egenföretagare. Vi anser att det är högstolämpligt att nu lägga ett förslag med denna inriktning närhela beskattningen av egenföretagare är under översyn ochberedning i regeringskansliet.Så länge som det inte finns någon godtagbar teknik fören uppdelning av företagets och ägarens ekonomi riskerardessutom ökade skattekrediter, som blir effekten av en höjdSURV, att leda till ökade konsumtionsmöjligheter föregenföretagare. Vårt avslag innebär en budgetförstärkningi förhållande till regeringens förslag med ca 130 miljonerkronor.Vi noterar att regeringen har planer på att under 1993återkomma med ett förslag till en genomgripandeomläggning av beskattningen av egenföretagare. Dettainnebär kraftiga skattelättnader till denna grupp. Vårbedömning av denna fråga kommer vi att redovisa ianslutning till det aktuella regeringsförslaget. Vi kanemellertid redan nu konstatera att ett sådant förslag utgörett brott mot krisuppgörelsen.6.3 Industrins energibeskattningI år sänks energiskatterna med ca 3,4 miljarder kronorför industrin och växthusnäringen. Denna skattesänkning,som beslutade om , finansierasgenom motsvarande höjning av energibeskattningen förövriga sektorer. Vi har i en tidigare motion utvecklat våraargument mot regeringens energiskatteomläggning förindustrin. I stället för en generell skattesänkning har viföreslagit att ett skattetak på av företagensomsättning införs. Detta skall ersätta den tidigareföretagsvisa nedsättningen av energiskatten.Det finns skäl att på flera punkter kritisera regeringensförslag. För det första är träffbilden av regeringens förslagdåligt; över hälften av nedsättningen (ca )går till företag med låga energikostnader och som därför harett litet behov av dessa skattelättnader.För det andra har regeringens förslag dåligamiljöstyrande effekter. Skatteskillnaderna mellan olikabränslen minskar dramatiskt vilket innebär att deekonomiska incitamenten för industrin att använda renabränslen försvinner. För det tredje är regeringsförslagetonödigt dyrt.Den statsfinansiella kostnaden för regeringens förslag ärca vilket skall jämföras med enkostnad på ca för vårt förslag (jämförs-motionen med anledning av 1992 årskompletteringsproposition). Det innebär en långsiktigbudgetförstärkning med . Vårtförslag, som bör genomföras , ärockså förenligt med handelspolitiska åtaganden.I förhållande till den genomfördaenergiskatteomläggningen innebär vårt förslag inte någonstörre ökning i skattebelastning för de energikrävandeindustriföretagen som arbetar under hård internationellkonkurrens. Däremot får företag med låga energikostnaderen mindre kostnadsökning genom vårt förslag. I dennagrupp finns både företag inom exportsektorn och företag påhemmamarknaden.Den förra gruppen har fått så kraftigkonkurrensförbättring genom kronans fallande värde, attdet mer än väl uppväger effekterna av en mindreenergiskattehöjning. För övriga företag med lågaenergikostnader uppvägs effekterna av vårt förslagflerfaldigt av den arbetsgivaravgiftssänkning som ävendessa företag har erhållit.7. Kampen mot skattesmitning 7.1 Effekter av skattesmitningVi anser att det är ett primärt samhällsintresse att skatteroch avgifter betalas enligt gällande regelsystem påskatteområdet. Dess värre tvingas vi konstatera attskattefusk, skatteflykt och andra former av skattesmitninghar en växande utbredning . I likhet med annanekonomisk brottslighet (ekobrottslighet) är ocksåskattesmitning ett stort samhällsproblem.Den leder till ett stort skattebortfall, som måste betalasav lojala skattebetalare. Konkurrensen snedvrids också påett allvarligt sätt mellan seriösa och oseriösa företag, särskiltinom de branscher där ekobrottsligheten har en storomfattning. Skattesmitning och andra former avekobrottslighet utgör enligt vår bedömning ett hot motgrundvalarna för en sund marknadsekonomi. Dessutomundegrävs samhällsmoralen på ett allvarligt sätt närskattesmitningen ökar.7.2 Åtgärder mot skattesmitningDet är alltså utomordentligt angeläget att med kraftbekämpa ekobrottslighet i allmänhet och skattesmitning isynnerhet. I partimotionen ''Åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten'' presenterar vi ett samlat program för attbekämpa denna del av brottsligheten. Det finns därför skälatt i denna motion koncentrera intresset på åtgärder motenbart skattesmitning.Vi anser det viktigt att fortsätta påden inslagna vägen med att förenkla skatteregler ochtaxeringsförfarandet i syfte att omfördela resurser frånkontroll av personer med enkla inkomstförhållanden tillföretag och skattskyldiga som har mera kompliceradeskatteförhållanden. Det är i detta ljus allvarligt att antaletrevisioner nu minskar.Det är utomordentligt viktigt attrevisionsverksamhet och annan fördjupad skattekontrollkan bedrivas på ett effektivt sätt. Det är i regel genom dessakontroller som de största möjligheterna finns att upptäckamera allvarliga former av skattesmitning. Alla erfarenhetervisar också att taxeringsrevisioner är mycket lönsamma iden meningen att de bidrar till en stor inkomstförstärkningför den offentliga sektorn.Skattemyndigheterna bör därför få ökade möjligheteratt rekrytera kvalificerad personal för att kunna utföra eneffektiv revisionsverksamhet. Det räcker inte bara attskattemyndigheterna har tillgång till kompetent personal.Det är också viktigt att även polis och åklagare får tillgångtill kvalificerade utredare så att nuvarande flaskhalsar föratt utreda ekobrottslighet undanröjs.För att effektivtkunna bekämpa skattefusk och skatteflykt är det viktigt attsamarbetet utvecklas mellan olika myndigheter.I taktmed den ökande internationaliseringen av vår ekonomi ärdet också viktigt med ett utökat samarbete mellan svenskaoch utländska myndigheter på skatteområdet. Dettasamarbete är nödvändigt för att motverka olika former avinternationellt skatteundandragande.Grunden för ett internationellt samarbete kan bygga pådet nätverk av dubbelbeskattningsavtal som finnsmellan olika länder. Samarbetet på skatteområdet kanhandla om allt från renodlad skattekontroll tillhandräckning vid indrivning av skatteskulder.Beslutet att slopa valutaregleringen har både försvåratoch skärpt kraven på en effektiv skattekontroll av utländskainkomster och transaktioner med internationellanknytning. Vi kan därför inte acceptera en utveckling sompå sikt innebär en mindre effektiv kontroll avutlandsinkomster jämfört med interna inkomster. I ställetbör ambitionerna öka för skattekontrollen av allainkomster, även de med internationell anknytning.I konkreta termer innebär en ambitionshöjning attkontrollen av utlandsinkomster bör ha samma effektivitetsom granskningen av inhemska inkomster. Utan dennakontrollmässiga likformighet finns betydande risker för attskatteplaneringen ökar kraftigt. Denna ambitionshöjning iskattekontrollen förutsätter dock ett utökat internationelltsamarbete mellan olika länders skattemyndigheter.Målet bör vara att lämnandet av kontrolluppgiftermellan och övriga länder skall bli lika effektivt ochrutinmässigt som mellan olika uppgiftslämnare inom landet.Dessutom bör lämnandet av kontrolluppgifter beträffandelöner, pensioner, bankräntor och motsvarande inkomster fåen sådan utformning att en utländsk kontrolluppgift kanregistreras automatiskt på samma sätt som enkontrolluppgift från en arbetsgivare eller annanuppgiftslämnare inom Sverige.Tillsammans med andra länder meddubbelbeskattningsavtal är det viktigt att bedriverett arbete med syfte att minska möjligheterna till överföringav olika inkomster till s.k. skatteparadis, som varken hardubbelbeskattningsavtal eller som vägrar att lämna utnödvändig information för ländernas skattekontroll.Föratt kunna utföra en effektiv skattekontroll ärskattemyndigheterna beroende av vissa legala instrument,som t.ex. lagarna om bevis- och betalningssäkring. Detfinns anledning att känna en viss oro för att dennalagstiftning kommer att avskaffas eller luckras upp på ettallvarligt sätt av den borgerliga regeringen.Vi socialdemokrater kommer med skärpa att avvisa allaförändringar i dessa regelsystem som bidrar till attundergräva effektiviteten i skattekontrollen med undantagav sådana förändringar som kan motiveras av mycket starkarättssäkerhetsskäl.BetalningslagenDet förslag till att slopa lagen om betalningar till och frånutlandet (s.k. betalningslagen) och ersätta den med vissaandra regler, som beslutades av denborgerliga majoriteten, leder enligt vår bedömning till enförsämrad effektivitet i skattekontrollen. Regeringenmotiverade denna förändring med att den tidigarebetalningslagen inte är förenlig med EG:s regelverk.Regeringen har, som vi konstaterade i en tidigaremotion, inte på ett övertygande sätt visat att det skulleföreligga en brist på harmoni mellan EG:s och våra internaregler på detta område. Vi kan lika lite som tidigare anslutaoss till regeringens bedömning av denna fråga.Dessutom finns det enligt det aktuella direktivet vissamöjligheter för ett enskilt land att göra avsteg frånprincipen om fria kapitalrörelser om det är nödvändigt fören effektiv skattekontroll. Något nöjaktigt svar på hur långtett enskilt land kan göra avsteg från denna huvudregel harinte heller regeringen redovisat.Vi gör också bedömningen att det regelsystem som harersatt betalningslagen i många avseenden är mindrerestriktivt än betalningslagens regler för skattekontroll.Regeringens förslag har också utsatts för en hård kritik avbl.a. för att de inte uppfyller rimliga kravpå en effektiv skattekontroll.Riksskatteverket går t.o.m. så långt i sin kritik att manifrågasätter om de nya reglerna tillför skattekontrollennågot mera än den skyldighet som föreligger förvarje deklarant att korrekt redovisa alla sina skattepliktigainkomster. Vi anser därför att de regler som har ersattbetalningslagen skärps.7.3 Lagen mot skatteflyktRegeringens förslag att slopa den s.k. skatteflyktslagenfr.o.m. 1993 innebär utan tvekan att skattemyndigheternaavhänds ett viktigt instrument i kontrollverksamheten.Denna åtgärd kan vi inte uppfatta på annat sätt än som ettled i konsekventa motstånd mot alla förslagsom har udden riktad mot skattesmitning.Under 1980-talet avvisade konsekvent allaförslag för att bekämpa skattesmitning som presenteradesav den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Iregeringsställning har , tillsammans medcentern och , dessvärre lagt fram förslag sombidrar till att öka utrymmet för skatteplanering.Regeringen motiverade sitt beslut att slopaskatteflyktslagen med att den hotar viktigarättssäkerhetsintressen. Skatteflyktslagen genomfördes1980 av den dåvarande borgerliga regeringen. Den harockså utvärderats från rättssäkerhetssynpunkt vid fleratillfällen. Av dessa utvärderingar kan man konstateraföljande. JK har i sina två utvärderingar och 1988 intefunnit att lagen har hotat viktiga rättssäkerhetsintressen.Regeringens påståenden saknar därför saklig grund.Den tidigare tidsbegränsningen av lagen var ocksåmotiverad av rättssäkerhetsskäl. Gjorda utvärderingar visaratt lagen har använts mycket restriktivt i rättstillämpningenvilket istället har medfört kritik för att den är ineffektiv.Genom att slopa skatteflyktslagen fråntasskattemyndigheterna ett användbart instrument för attbekämpa skatteflykt. Den hade också en viktig preventivbetydelse. Vi anser därför att beslutet att avskaffaskatteflyktslagen är utmanande och kan av lojalaskattebetalare inte uppfattas på annat sätt än som ettointresse för att bekämpa skatteflykt. Vi avvisar med skärpabeslutet att avskaffa skatteflyktslagen och föreslår därför attden återinförs.7.4 Ytterligare resurser till skattemyndigheternaSom vi har konstaterat är det viktigt attskattemyndigheterna får goda möjligheter i fråga ompersonal och andra resurser för en effektiv skattekontroll.För att klara kampen mot den ekonomiska brottslighetenhar vi för /94 föreslagit enresursförstärkning till berörda myndigheter med 100miljoner kronor. Av denna resursförstärkning skall 25miljoner kronor fördelas till skatteförvaltningen. Viredovisar våra förslag i partimotionen ''Åtgärder mot denekonomiska brottsligheten''.8. En översikt över förslagens statsfinansiella effekterVåra förslag i denna motion innebär följandeinkomstförstärkningar.nBudgeteffekter (mdkr)hInkomstförstärkningar93/94Lång siktEnergiskattca 2ca 2Justering av inkomstskatteskalan för sänkningenav kronans värdeca 0,2ca 0,6Höjning av inkomstskatten på inkomsteröver brytpunkten**ca 2ca skatt på kapitalförsäkringar ochvärdepappersfonderca 0,4ca skatt på aktievinsterca 0ca 0,7Höjning av arbetsgivaravgifternaca 2ca 4Omläggning av förmögenhetsskattenca ----ca 2,5*Övriga skattehöjningarca 0,1ca 0,1Summa:ca 6,7 mdkrca 14,8 mdkr* Budgetförstärkning då regeringen har beslutatatt avskaffa förmögenhetsskatten. ** Den definitiva budgeteffekten är ytterst beroende avförslagets närmare utformning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattepolitiken och betydelsenav inkomstförstärkningar för att sanera statsfinanserna,2. att beslutar upphäva beslutet ombeskattning av fackliga stipendier,3. att hos regeringen begär förslag rörande helastipendiebeskattningen,4. att beslutar att arbetsgivaravgifter skall tasut på avsättningar till vinstandelsstiftelser ,5. att hos regeringen begär ett förslag sominnebär att de i motionen redovisade avvikelserna från enneutral beskattning av parternas fackliga medlemsavgifterkorrigeras,6. att beslutar om en höjning av statsskatten ienlighet med vad som föreslagits i motionen,7. att hos regeringen begär förslag om dennärmare utformningen av den föreslagna förändringen avskatteskalan ovanför brytpunkten,8. att beslutar att uppräkning av såvälgrundavdrag som brytpunkt i skatteskalan förarbetsinkomster korrigeras för den del av inflationen somär ett resultat av att kronan har fallit i värde, och attregeringen ger i uppdrag att beräknadenna effekt,9. att beslutar att skattesatsen på fysiskapersoners och dödsbons kapitalinkomster skall vara 30 %även efter 1994,10. att beslutar att skatten på reavinster påaktier och andra finansiella instrument som beskattas enligtaktievinstreglerna skall vara fr.o.m. den 1 januari1994,11. att beslutar att skattesatsen på avkastningav kapitalförsäkringar och på värdepappersfonder skallvara fr.o.m. ,12. att hos regeringen begär en översyn avförmögenhetsskatten i enlighet med de riktlinjer somredovisas i motionen,13. att avslår regeringens förslag att höjaavsättningen till skatteutjämningsreserv, s.k. I-SURV, från20 till ,14.