mot · GG02U219 · 1993-01-26 00:00:00 — Bistånd till de baltiska staterna Kreativt biståndSveriges bistånd till vår omvärld uppgår till ungefär 14miljarder kr. En miljard går till Central- och Östeuropamedan 13 miljarder går till traditionella . Av detsvenska biståndet är en mycket liten del bundet tillleveranser från svensk industri.Obundet bistånd innebär att mottagarländerna självaväljer var de vill göra sin upphandling. lämnar enstörre del av sitt bistånd obundet jämfört med andragivarländer. Detta innebär att svenska industriermissgynnas i förhållande till utländska industrier.Under 1993 förväntas en halv miljon människor bliarbetslösa eller omfattas av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Detta kan komma att kosta ''det allmänna'' merän 100 miljarder kr.Sverige ska självfallet bidra till att lindra nöden i världenoch stimulera den ekonomiska och sociala utvecklingen ifattiga länder. Därmed inte sagt att vi ska ha ambitionen attvara världsmästare i u-hjälp. Vi bör inte klä påskattebetalarna en kraftigare tagelskjorta än medborgarnai andra länder har.TrähusindustrinTrähusindustribranschen genomgår just nu ett stålbadför att inte säga ett blodbad. 30 000 människor riskerar attmista sin anställning. Det kan kanske tyckas naturligt ochnödvändigt eftersom vi under förbyggt oss tillföljd av att boendet subventionerats med skattemedel.Subventionerna ska bort men för småhustillverkarna hardet förvärrat en situation som lågkonjunkturen redan gjortbesvärlig. Många trähustillverkare har fått slå igenfabriksportarna för gott. Produktionskapacitet ochkunnande -- som kan komma att efterfrågas i ett senareskede -- slås ut. Men trähusindustrin borde ha en framtid iSverige. Vi har både råvara och kunnande. Marknadenligger runt knuten.Bygg 1 000 lägenheter för 90 miljonerGenom att utnyttja ledig industrikapacitet i föratt producera hus till de baltiska staterna skulle vi till en lågsamhällsekonomisk kostnad kunna hjälpa de grannar somen gång i tiden var våra landsmän.Ekonomiska beräkningar från företrädare för svenskträhusindustri visar att vi skulle kunna leverera byggsatsertill enkla småhuslägenheter på 50 kvm för en kostnadav . Detta skulle ge arbete under ett årför 50 personer i den svenska småhusindustrin samt för 2--3gånger så många i samhället i övrigt. Man skulle skapa jobbför 150--200 arbetslösa svenskar som montering,grundläggning m m skulle ge välbehövliga jobb i Baltikum.Självklart skulle också våra samarbetspartners få inblick isvensk produktionsteknik. Detta är kunskapsöverföring.Detta är kompetensutveckling.Så småningom lär sig balterna vår produktionsteknikoch kan starta egen tillverkning och då också få nytta av sinskogsråvara. Men starta med tillverkning i nu -- omnågra år är balterna mogna för egen tillverkning. Då är detdags för oss att lämna över -- då kanske hjulen på nytt börjatsnurra i Sverige.Regeringens arbete med att omsätta krispaketen ibudgettermer pågår . En satsning på bundet bistånd tillBaltikum för svenska industriprodukter är synnerligenangeläget. Syftet är dubbelt -- att hjälpa mottagaren och osssjälva. Det kan därför vara rimligt att finansiera stödet tillhälften med arbetsmarknadsstöd och till hälften medbiståndsmedel.Behovet av bistånd är stort inom de flesta sektorer iBaltikum. Visserligen är människorna inte lika fattiga somi flera av de som vi ger bistånd till, men det kallaklimatet och energibristen gör behovet av bostäder stort. Iutvecklingen mot en hållbar demokrati är primära behovsom tillgång till mat, kläder och bostäder av största vikt.Utvecklingseffekten av svenskt bundet bistånd tillBaltikum kan förväntas bli god. Människorna har fram tillandra världskriget haft likartade förhållanden som iSverige -- självklart har de goda förutsättningar förutveckling.Det går med vinstVad kostar det för samhället att satsa påatt bygga bostäder för leverans till ? Om vibara räknar med de 50 som arbetar i trähusföretaget så fårdessa en ungefärlig lön på inkl sociala avgifter.Om man beaktar de sociala kostnader som går tillbaka tillstaten samt skatten på lönen så blir nettolönekostnadencirka . Om A-kassan i stället betalar ut 8 000kr/mån till var och en som i stället blir arbetslös så kostardetta . Staten skulle alltså göra en vinst påomkring 2 miljoner kr.Vi har då inte räknat med den samhällsekonomiskavinsten för de ytterligare 100--150 personer som beräknas fåsysselsättning inom annan verksamhet, d v s inom industrieroch företag som har anknytning till småhusbyggandet. Vihar också beräknat samhällskostnaden för en arbetslösväldigt lågt. Många hävdar att en arbetslös industriarbetarekostar samhället /år.I motionen har vi beskrivit ETT exempel på ETTprojekt. Exemplet kan mångfaldigas. Se på effekterna -- föross och för dem.PrioriteringVar ska man då starta? Med vem ska man samarbeta?Säkert onödiga frågor. Huvudansvaret läggs på BITS.Den ekonomiska och politiska utvecklingen på andrasidan indikerar att och får deförsta leveranserna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avsätter ett belopp om högst 90 000 000kr för svenska trähusprojekt i de baltiska staterna i form avbundet bistånd,2. att beslutar finansiera det svenskaträhusprojektet i de baltiska staterna medarbetsmarknadsmedel och biståndsmedel.