mot · GG02Ub906 · 1993-01-26 00:00:00 — Sysselsättning och tillväxt i Motionen delad mellan flera utskottÖstergötland är ett län i kris. Varslen har varit meromfattande och arbetslösheten har ökat snabbare än i någotannat län. är ett län med storaförutsättningar att ta sig ur krisen med stöd av en kraftfullekonomisk politik på nationell nivå och med riktadeinsatser i form av utbildning och investeringar regionalt ochlokalt.Länsarbetsnämnden beskriver läget påarbetsmarknaden i som den kraftigastetillbakagången någonsin . Dengenomsnittliga arbetslösheten var 5 810 personer, en ökning jämfört medåret innan. Genomsnittet var 12 626 personer, en ökning jämfört med1991.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har ökatefterhand som läget förvärrats. isamband med införandet av ungdomspraktiken slåromfattningen av åtgärder rekord. är 8 784 östgötar placerade i någon form av åtgärd, varav 5 176 ungdomar i åldrarna 18--hade praktikplats.Antalet personer i åtgärder hade därmed fördubblats på ettår, och det var fyra gånger fler jämfört med december 1990.Insatserna riktas i första hand mot ungdomar,utförsäkringshotade och för att hålla tillbaka ökningen avantalet långtidsarbetslösa.Antalet arbetslösa och i åtgärder har stadigt ökat sedansommaren 1991. var sammantaget23 608 personer berörda. Det motsvarar avbefolkningen i åldrarna 16--. Nära 10 000 var ungdomar mellan 18--, vilket motsvarar 24,8procent av befolkningsgruppen.Tyvärr ser framtiden minst lika mörk ut. Inte minst denoffentliga sektorn kommer att drabbas ännu hårdare än vadden gjort. Ytterligare nedskärningar kommer att skeunder 1993--94 som en följd av minskade statsbidrag ochskatteintäkter. Detta slår hårdast mot kvinnorna.Vi socialdemokrater vägrar att acceptera dennautveckling. Vi kräver att arbetslösheten bekämpas och attså många som möjligt engageras i aktiva åtgärder, arbeteeller utbildning.Östgötaregionens befolkning, läge i landet, ortsstruktur,skärgård, kommunikationer, näringsliv, service, tillgång tillavancerad utbildning och sjukvård, natur och kultur utgörtillsammans grunden för länets fortsatta utveckling. I länetfinns mycket av storstädernas fördelar men mindre av derasnackdelar, såväl miljömässiga som sociala. En rik skärgårddärtill ger omväxling och rekreation. Genom sin storlek, sinväl sammanhållna och täta struktur utgör Östergötlandlandets fjärde storstadsregion.Länet har goda möjligheter att utvecklas till ettnationellt kraftcentrum, ett alternativ till landets störstastorstadsregioner med förutsättningar att behålla sin godalivsmiljö. Men för att åstadkomma en positiv utveckling förlänet, som ett storstadsalternativ, krävs framtidssatsningar iutbildning och investeringar.Länsstyrelsen i har bildat enlänskommission med uppgift att samla alla goda krafter ikampen om jobben i länet. Förutsättningarna är stora föratt ta tillvara och utveckla länets resurser. Det kan bli tillgång i ett nationellt program för ökad tillväxt ochkamp mot arbetslösheten.Ryggraden i vår ekonomi är ett starkt och slagkraftigtnäringsliv. Vår välfärd är beroende av våraexportmöjligheter. När blir en del av denintegrerade europeiska marknaden ökar såvälexportmöjligheter som konkurrenstryck. För att svenskindustri skall kunna hävda sin plats internationellt och ocksåstärka den, krävs kompetensutveckling på alla nivåer iföretagen. I finns en rad industrier medexportinriktad produktion. På grund av lågkonjunkturenfinns ledig kapacitet i många företag. Tillfället bordeanvändas att ge de anställda nya kunskaper, kunskaper somkan leda till utveckling av företagens arbetsorganisation,produkter och produktionsmetoder.För att ska kunna fortsätta att på ettbetydande sätt bidra till nationens välstånd krävs alltsåframåtsyftande insatser på utbildningens och forskningensområde. Människors vilja till förkovran måste tas tillvaraoch industrins behov av kunnig personal måste uppfyllas.KompetenshöjningÖstergötland är ett län hårt drabbat av arbetslöshetsom vi tidigare påpekat. Av de öppet arbetslösa var idecember 1992 inemot 4 000 ungdomar i åldern 18--24 år.Detta är fullständigt oacceptabelt. Vi socialdemokraterföreslår att omfattande satsningar på utbildning ochkompetenshöjning görs dels för att meningsfullt ochframåtsyftande sysselsätta arbetslösa, dels för att ge nyakunskaper åt redan anställda. I tider av låg aktivitet iproduktionen finns rimligen utrymme för förkovran avarbetskraften.Gymnasieskola och vuxenutbildningEn första målmedveten satsning måste vara att genomsyoinsatser och på annat sätt stimulera alla ungdomar somlämnar att gå vidare till gymnasieskolan. Ettkänt faktum är att alldeles för få ungdomar igymnasieskolan väljer naturvetenskaplig/tekniskinriktning. Andelen flickor bland dessa är till råga på alltmycket för låg. Också här behövs syoinsatser. Vidarebehöver målmedvetna åtgärder vidtas för att de sompåbörjat en utbildning i gymnasieskolan också ska slutföraden.Många av de ungdomar som i vår går ut tvåårigagymnasielinjer kommer att mötas av arbetslöshet om ingasärskilda insatser görs. I rör detta drygt 1 000ungdomar innevarande år. Att de flesta av dessa skullekomma att räknas till de arbetslösas skara är naturligtvisoacceptabelt. Situationen för ungdomarna skulle i fleraavseenden kunna förbättras radikalt om de erbjöds ''etttredje gymnasieår''. Ett sådant tredje gymnasieår är relativtenkelt att anordna eftersom kursplaner finns framtagna.Planering för att kunna erbjuda ett tredje gymnasieår pågårockså på vissa orter.I december 1992 var nästan exakt 10 000 ungdomar iÖstergötland i åldern 18--antingen arbetslösa ellerföremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i huvudsakungdomspraktik. Vid ingången av nästa budgetår har desenare slutfört sin ungdomspraktik och riskerar att på nyttkastas ut i arbetslöshet. Vi bedömer att minst 1 200 ur dennagrupp med enbart tvåårig gymnasieutbildning skulleacceptera erbjudandet om ett tredje gymnasieår somalternativ till arbetslöshet.Vi föreslår att kommunerna i tilldelasresurser för att erbjuda minst 2 200 ungdomar ett tredjegymnasieår. Detta alltså för att dels ta hand om deungdomar som i vår lämnar gymnasieskolans tvååriga linjer,dels också sörja för dem som redan slutat gymnasieskolanoch är arbetslösa eller har ungdomspraktik. Med tankepå kommunernas ekonomiska situation bör bidraget fördenna insats beräknas till per heltidsstuderande. Det bör överlåtas åt deenskilda kommunerna att avgöra om det tredjegymnasieåret skall förläggas till gymnasieskolan ellerKomvux.Innehållet i det tredje gymnasieåret måste självfalletanpassas efter elevernas önskemål, förkunskaper och lokalaförutsättningar/behov. Inom ramen för satsningen påförlängd utbildning i gymnasieskolan bör dock särskildaansträngningar göras för att erbjuda ungdomar sådaninriktning av utbildningen som kan leda vidare till denettåriga teknikerutbildningen inom Komvux eller ge engrund för fortsatta studier i tekniska och naturvetenskapligaämnen på högskolan.Den kommunala vuxenutbildningen är en flexibel ocheffektiv form för förkovran och kompetenshöjning.Förutom den självklara uppgiften att ge svenskundervisningåt invandrare och grundskolekompetens åt alla dem somsaknar sådan kan Komvux erbjuda möjligheter tillkompletterande utbildning för dem som t.ex. tänker sig enhögskoleutbildning. Vuxna kvinnor i lite äldre åldrar harallmänt sett kortare utbildning än män. För dessa kvinnorkan Komvux betyda en ny chans till utbildning och arbete.Komvux finns i nästintill alla länets kommuner.Tillgängligheten gör utbildningsformen särskilt attraktiv förkvinnor.Antalet högskoleutbildade behöver öka i vårt land. Deungdomar som går ut gymnasieskolan räcker inte tillför att utgöra en tillräcklig rekryteringsbas för högskolan.Därför behöver fler erbjudas möjligheter att studera påKomvux. Särskilt markant blir detta om man ser tillnaturvetenskaplig och teknisk sektor i högskolan. Komvuxi behöver bl.a. därför tillföras ytterligareresurser motsvarande minst 1 000 helårsstuderande.Komvux betyder särskilt mycket för kommuner som saknargymnasieskola eller endast har gymnasieutbildning i litenomfattning, som t.ex. och Kinda.TeknikerutbildningarnaDen ettåriga teknikerutbildningen är enpåbyggnadsutbildning i Komvux. Den bygger på avslutadtreårig gymnasieutbildning. Den är mer direktyrkesinriktad än de tidigare tre studieåren. Osäkerhet omdenna ettåriga utbildnings framtid har uppstått. Det finnsdock många goda skäl för att både säkerställa ochexpandera den.Den tidigare fyraåriga tekniska gymnasielinjenavvecklas . Man kan inte längre bli ingenjör efter fyra åri gymnasieskolan. Många ungdomar är dock inte bereddaatt binda sig i högskolan för att få enyrkesutbildning. Dessa ungdomar måste erbjudas enkortare, avslutad yrkesutbildning för att vilja satsa på detnaturvetenskapliga programmet i gymnasieskolan.Minskningen av de statliga och kommunala anslagen tillKomvux har drabbat denna utbildning särskilt hårt.Linköping har t.ex. tidigare haft 210 platser i årskurs 4 (T4)av den tekniska linjen. planeras för 90platser i teknikerutbildningen som ersätter T4. I bådeLinköping och , där man tidigare genomfört T4finns lärare, lokaler och utrustning för att ta emot fler eleverpå teknikerutbildningen än vad man nu planerar för.Nuvarande planeringsramar kommer att tvingakommunerna att säga upp lärare och låta dyrbar utrustningbli dåligt utnyttjad.Samtidigt som vi noterar att teknikerutbildningenminskar, inser vi industrins behov av fler tekniker iframtiden om vi skall kunna åstadkomma en industrielltillväxt.Vi bedömer alltså att en rejäl satsning på Komvux ärnödvändig. Inom ramen för denna satsning bör minst 100platser avsättas för teknikerutbildning i ochNorrköping. Dessa utbildningsplatser skall självfallet ståöppna också för ungdomar från andra kommuner.Universitetet i i är naturligtvis i första hand ennationell resurs, men dess betydelse för kaninte nog understrykas. Den svenska högskolan som helhetär nu stadd i kraftig expansion. iLinköping har fått del av denna expansion. Särskiltcivilingenjörsutbildningen måste dock öka ytterligare för atttäcka de regionala och nationella behoven. Exakt hur stordenna ökning skall vara måste bedömas av universitetetmed tanke på tillgängliga lärare, lämpliga lokaler ochutrustning. Vi är dock beredda att avsätta medel för denökning som bedöms möjlig liksom för att bygga på ochutveckla högskoleingenjörsutbildningen om 80 poäng.Allt efter efterfrågan, tillgång på lärare och lokaler börockså ges tillfälle att ta emot flerstudenter inom andra områden än det teknisk-naturvetenskapliga.Vid i behövs ocksåframåtsyftande investeringar. Av arbetsmarknadsskäl ochav kostnadsskäl bör viktiga byggprojekt komma igång såfort som möjligt. Vi anser därför att projektering ochbyggnation av ett ekonomicentrum på univerisitetsområdeti bör komma igång. Ekonomicentrum ärkostnadsberäknat till och skulle ge ett betydandetillskott av arbetstillfällen.Yrkesteknisk högskoleutbildningDen yrkestekniska högskoleutbildningen behöverutvecklas och byggas ut för att motsvara industrins,servicenäringarnas och handelns behov. För Norrköpingsdel föreslår vi att 30 med inriktning motbyggsektorn inrättas. Såväl utrustning som lokaler finns atttillgå.InfrastruktursatsningarVi har i tidigare motioner pekat på behovet avinvesteringar i infrastruktur och andra angelägnabyggnadsobjekt, som bör vidtagas för att åstadkommasysselsättning och tillväxt i Östergötland.Våra viktigaste förslag är följande.Fullfölj upprustningen av genom . Dennya motorvägsdelen fram till öppnades förtrafik . Regeringen har fattatbeslut om byggande av förbifarten förbi . Äveni förbi och är det angelägetatt förbättra E4 till motorvägsstandard. Första etappensöderifrån kan från via och motÖrebro är en del i den s.k. Bergslagsdiagonalen. Den börnu snabbt rustas upp, inte minst för tunga och långvägatransporter mot Bergslagen och Norrland.I och går rakt igenomstäderna, varför behovet av förbifarter är stort. Sammaförhållande gäller i , där E66 skär rakt igenomtätorten. I den nya färdigprojekterade vägsträckningeningår också en ny bro över kanal.I finns grusväg. Enmålsättning beträffande den framtida beläggningsdelen harantagits. Objekt för kangenomföras omgående.På finns behov av underhåll genomhela länet. Dessutom behöver betydande ombyggnads- ochunderhållsarbete utföras på den s.k. Stångådalsbanan, somsträcker sig genom och kommuner.Återuppbyggnad av slotts är ett annatangeläget projekt som bör prioriteras. Häktet i Norrköpingbehöver rustas upp, vilket kan ske omgående. Dessutom ärupprustning och underhåll av angeläget.Särskilda medel bör anslås till renovering av skolor. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett tredjegymnasieår i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare resurser tillkommunal vuxenutbildning och ettårig teknikerutbildning iÖstergötland,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad dimensionering vidUniversitetet i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektering och byggnation avett ekonomicentrum vid ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av investeringar iÖstergötlands län.1