ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo222 · 1993-01-26 00:00:00 — Omställningsstöd till jordbrukets dränerings- och täckdikningsentreprenörer är en sammanslutningav entreprenörer från hela , med mycket starkspecialisering på jordbrukets behov av dränering ochtäckdikning.Såväl kunskap som maskinpark är så gott somuteslutande anpassad för jordbrukets dränering.Maskinerna är vanligtvis inköpta i samråd medvattenhushållsavdelningarna vid lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna i respektive distrikt och län.De ekonomiska förutsättningarna -- arbetstillgång ochlönsamhet -- har bedömts av planläggningsavdelningarnaoch maskinkonsulenterna och därefter harspecialmaskinerna inköpts av entreprenörerna.Det är således fråga om mycket speciella maskiner sominte går att utnyttja för andra ändamål.Företagsgruppens fullständiga beroende av jordbrukethar inneburit att hela marknaden i ett enda slag rycktsundan i och med jorbrukets omställning.Under 70-talet och första halvan av 80-talet baseradesmarknaden på en årlig omtäckdikningsareal på 14 000--19000 ha för att stabilisera sigpå en nivå på ca 15 000 ha/år.1990 rasade volymen på en gång ner till hälften, ca 7 500ha, och det mesta tyder på att raset 1991 fortsatt ner till ca3 500 ha eller mindre,Att 3/4 av marknaden har försvunnit kan heltrelateras till livsmedelspolitiska beslut våren1990 då förutsättningarna för jordbrukets omställning ladesfast.Det ter sig ju närmast självklart att man inom jordbruketefter detta inte investerar i nya täckdiknings- ochdräneringsföretag.Hela verksamheten står så gott som helt stilla pånågra få undantag när. Det betyder inte bara attarbetskraften friställts. Hela den samlade maskinparken äri det närmaste värdelös och osäljbar i Sverige.De flesta företagen är dessutom etablerade ute pålandsbygden med närhet till sin tidigare marknad vilket gördet extra svårt att finna ersättningssysselsättning.Det går heller inte att bedöma om, och i så fall när,efterfrågan ånyo kan komma att vända uppåt. Möjligen kandet finnas en viss ljusning förutsatt attspannmålsmarknaden kommer i balans.Mot bakgrund av att hela den verksamhet som bedrivsav företagen inom är likaberoende av de staliga besluten om jordbruket som självajorbruksnärningen, är det rimligt att staten på något sättockså tar ett ansvar för företagens omställning elleravveckling.Det bör därför uppdras till regeringen att återkommamed förslag i detta syfte.I det sammanhanget bör även förutsättningarna för attexportera friställda resurer undersökas.Vid förra årets väcktes en liknande motion.Denna motion avslogs med hänvisning till att frågor av dettaslag som fick hanteras inom ramen för jordbruketsrationaliseringsstöd. Innebörden av detta har trotskontakter med inte gått attklarlägga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhållandena för jordbruketsdränerings- och täckdikningsentreprenörer.
mot · GG02Jo225 · 1993-01-26 00:00:00 — I finns det sexvalltorksanläggningar i drift. En av dem är Brobergsvalltork i Forsnåsa i , som svarar för hälften avlandets produktion av grönmjöl. Övrigaindustrianläggningar finns i , och Uppland.Råvaran består av lusern och gräs somskördas i ett tidigt utvecklingsstadium och somhetlufttorkas.I propositionen 1992/93:100 föreslår regeringenoförändrat stöd för --94. I sammaproposition föreslår regeringen att helt slopainförselavgiften på proteinfodermedel från den 1 juli 1993.Detta förslag har skapat en stor oro, och om ingenting görsså kommer produktion av grönmjöl i vårt land att slås ut.Regeringens förslag är helt orimligt, och är för dessa företaghelt oförutsett.De sex industrianläggningarna har till den kommandesäsongen tusentals hektar vall kontrakterade för skörd.Företagen har anläggningar som representerar värden pååtskilliga tiotals miljoner.De sex industrianläggningarna ligger i miljökänsligaområden, t.ex. Laholmsområdet och slättbygderna i Skåneoch med ensidig spannmålsodling.Dessa tusentals hektar av torde utgöra det mestmiljövänliga alternativet som känd teknik inomväxtodlingen kan erbjuda. Industrin har också under senareår investerat åtskilliga miljoner i avancerad teknik för attvara konkurrenskraftig när ett svenskt EG-medlemskap blirverklighet.Det finns inga möjligheter att existera på de villkor somregeringen anser skall bli gällande och till dess atten anslutning till EG blir ett faktum.För att industrin skall överleva fram till ett EG-inträdemåste regeringen snabbt återkomma med förslag så att denkan fortsätta producera grönmjöl. Det är viktigt med tankeockså på att industrin måste kunna infria åtagande motodlare, personal, leverantörer, banker och andrakreditgivare.Regeringens förslag har skapat stor oro och jag utgårifrån att den borgerliga regeringen inte medvetet villavskaffa svensk produktion av grönmjöl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen till vårriksdageninkommer med förslag om hur produktion av grönmjöl kanupprätthållas fram till ett EG-inträde.
mot · GG02Jo226 · 1993-01-26 00:00:00 — Åtgärder för svensk livsmedelspolitik livsmedelsproduktion är en viktig resurs för vårtland att värna om inför den förestående anpassningen tillden europeiska jordbrukspolitiken.Vegetabilieodlingen och köttproduktionen är nu mycketallvarligt hotade under /94, med de ibudgetpropositionen föreslagna pris- och stödnivåerna.Med priser på vegetabilier som ligger 25--under EG:sprisnivå hotas 1 500--3 500 ekonomiskt välinvesteradesvenska jordbruksföretag av konkurs. Detta sker under denmest besvärliga lågkonjunkturen vi haft under fleradecennier.Ett stort antal direkta och indirekta arbetstillfällenkommer att gå förlorade i såväl primärproduktionen somlivsmedelsindustrin. Dessa kommer att ersättas genomökad import av livsmedel och därmed en export avarbetstillfällen som vårt land går miste om. Ävenhandelsbalansen kommer att påverkas negativt genom denökade importen.Den svenska åkermarken ger specifika förutsättningarför att producera rena livsmedel, som även kan bli enintressant exportprodukt till en allt mer miljöansträngdmarknad i Centraleuropa.Det är inte en god nationalekonomi att nu slå ut delar avdenna produktion genom att sänka lönsamheten tillfälligt,före anknytningen till EG:s prisnivåer. Konkurrensen måstefå ske på lika villkor med exempelvis Danmark.I vårt nuvarande konjunkturläge har vi behov av såvälarbetstillfällen som produktion i för den svenskamarknaden. Detta kan man erhålla genom att , medbörjan 1993/94, införa samma produktionslönsamhet iSverige som inom EG. Det handlar om en tidigareläggningav den ekonomiska målsättning som regeringen slagit fastför näringen. Primärproduktionen får inte slås ut på vägentill EG.De åtgärder som erfordras är att marknads- ochinlösenpriserna samt arealstödet räknas upp till en nivå sommotsvarar EG:s nivå 1993/94. Vidare att den modell förexportstöd som tillämpas inom EG införs i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den redan1993/94 anpassar pris- och stödnivåer för svenskvegetabilieodling och köttproduktion till motsvarande EG:snivå,2. att inför ett exportstöd för svenskt jordbruksom motsvarar EG:s exportstöd.
mot · GG02Jo227 · 1993-01-26 00:00:00 — Maskinkostnaderna i lantbruket har ökat fortare änproduktionspriserna och utgör en stor del av de totalaproduktionskostnaderna. Jordbrukets totala intäkter 1991var . Lantbruketsmaskinkostnader för att ta fram detta kan beräknas till 10miljarder. En sänkning av maskinkostnaderna med bara 1procent innebär en besparing på 100 miljoner.Tidigare satsningar på familjejordbruk har resulterat iatt nästan varje enhet har byggt upp en egen och fullständigmaskinpark. Detta har lett till ett underutnyttjande avmånga maskiner med onödiga kostnader som följd. Härfinns stora besparingsmöjligheter men det behövsorganiserad samordning och samarbete.Ett i beprövat system för maskinsamverkanlantbruksföretag emellan är ''Maskinringar''.Maskinringarnas uppgift är att: effektiviseramaskinanvändningen, förmedla maskintjänster ocharbetskraft, ge investeringsrådgivning ochkursverksamhet, ge trygghet vid sjukdom och olycksfall,skapa sociala kontakter.I som är föregångsland vad gäller maskinringartalar man om besparingar på 10--medmaskinringarnas hjälp. En motsvarande besparing i Sverigeskulle innebära 1 miljard till gagn för svensklivsmedelsproduktion.I finns ett antal maskinringar och flera tusenlantbrukare är redan anslutna. Erfarenhetsmässigt tar det4--innan en maskinring är självfinansierad. Ettekonomiskt stöd är en nödvändighet ommaskinringarna skall få den betydelse för medlemmarnaoch samhället som en fullt utbyggd verksamhet kanerbjuda. Därför förordas en utredning av denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om maskinringarför lantbruksföretag.
mot · GG02Jo228 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås att inlösenpriset förspannmål för /94 bör vara per kg.Sedan 1990 års livsmedelspolitiska beslut har Sverigeansökt om medlemskap i , och inleder inom kortförhandlingar om medlemskapet. Därmed har engrundläggande förutsättning beslut ändrats.Det innebär att delar av detta beslut måste ses över ochjusteras för att ett närmande till de förhållanden som råderinom EG ska vara möjlig. Även frågor som ej berördes i1990 års beslut måste ses över.Inom kommer det totala spannmålspriset,d.v.s. inlösenpriset och arealbidraget sammanslaget, attligga betydligt över det som kommer att utgå i Sverige.Sveriges intention är att anpassa svensk jordbrukspolitiktill den inom EG redan före medlemskapet. En höjdersättningsnivå för spannmål liksom för arealstödet skullebättre överensstämma med de förutsättningar somspannmålsodlingen har i EG. Inlösenpriset årsskörd bör därför fastställas till per kg. Det innebär attsamma inlösenpris som gällt skulle gällaäven . Med tanke på de kostnadshöjningar somjordbruket fått vidkännas sedan frågan om pris påspannmålen och arealstödet bestämdes i beredning avbudgeten är det rimligt att justera dessa nivåer.Regeringens beslut att ta bort prisregleringsavgifternapå handelsgödsel och bekämpningsmedel innebärkostnadssänkningar för spannmålsproducenterna.Tillsammans med ett inlösenpris på per kg bör detta gespannmålsproducenterna bättre förutsättningar att stärkasin konkurrenskraft inför ett EG-medlemskap. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att inlösenpriset på spannmål för1993 års skörd skall vara per kg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arealstöd.
mot · GG02Jo229 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till jordbruket i norra Arealbidrag utan krav på omställningJordbruket i norra baseras på mjölkproduktion.Därmed skiljer det sig såväl från jordbruk i övriga Sverigesom i EG. Det är bra att regeringen föreslår arealbidrag,men nivån är för låg. För att få jämförbar lönsamhet medEG-länderna måste arealbidraget för norra vara ca1.200 kronor per hektar.En riktigt skött träda är välgörande för att få bort ogräsoch låta jorden vila. Förutsättningen för detta är naturligtvisatt trädan roterar som ett led i gårdens bruk, inte att denpermanentas på samma område. Det är inte rimligt att ställaytterligare krav på träda eller omställning, för attarealbidrag ska utgå. Särskilt gäller detta för norra krav på omställning ska över huvudtaget inte gällaför norra där slagit fast att produktionenska upprättahållas på 1989/nivå. Den spannmål somodlas i norr används huvudsakligen till foder på gården. del av brukningsytan upptas av vallodling. Det finnsinget spannmålsöverskott från norra är endast ca 50%.Rättvis konkurrensDet är orimligt att sänka gränsskyddet, om man villskapa jämförlig konkurrenssituation med EG. Danmarkhar kraftiga exportsubventioner som överstiger Sverigeskvarvarande gränsskydd.Utbildning och framtidstroDet är väsentligt att återge jordbrukarna framtidstro.Mycket talar för att det kan komma att bli en fysisk brist påmat på jorden, när det icke uthålliga jordbruket definitivthar förstört sina förutsättningarna. I sydvästra , en avvärldens kornbodar, sjunker t ex grundvattnet med upp och . Jordtrötthet och kemiska öknarbörjar bli vanliga symptom i de intensivast odlade delarnapå jorden. Unga människor måste uppmuntras att söka sigtill jordbruksutbildningarna. Reglerna för deninterkommunala ersättningen får inte försvåra val av dessautbildningar.DistriktsveterinärerI norra kan en veterinär tvingas köra likamycket bil som en taxichaufför för att nå sina patienter. Detär inte rimligt att tro att djurägarna skulle kunna betala vaddet kostar att skicka efter veterinären. Risken äröverhängande att man tvingas slakta sjuka djur och attdjuren får lida i onödan. Vi betalar inte vad läkare ochsjukhus kostar när vi blir sjuka. Lika orimligt är det attdjurägare ska kunna försörja privatpraktiserandeveterinärer utan statsstöd. Vid förändring avveterinärorganisationen måste hänsyn tas till djuromsorgeni norra har slagit fast att jordbruket i norra undantas från tvånget att ställa om till annan produktionoch att det ska upprätthållas på ungefär 1989/nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arealstöd till jordbruk i norraSverige utan krav på omställning eller träda,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om stöd till jordbruket.
mot · GG02Jo230 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska produktionen av konsttorkat foder är litenjämfört med . Det handlar om 10 000 -- 15 000 ton.Vid ett antal anläggningar produceras s k grönmjöl.Råvaran utgörs av lusern eller gräs vilka under beredningentill grönmjöl hetlufttorkas. Lusern- och gräsodlingen är enmiljövänlig produktion.I regeringens budgetproposition, bilaga 10, föreslås attdet temporära stödet till valltorkningsföretag som funnitsunder åren 1990--1992 behålls fram till . Ivilken omfattning stödet skall uppräknas till följd avförändrade förhållanden är oklart.Inom EG finns ett stöd till produktion av grönmjöl.Borttagandet av importavgifterna för proteinfodertillsammans med en ny fodermedelslag kan innebära attefterfrågan på inhemskt grönfoder minskar om stödet intejusteras i motsvarande mån. Effekten av en uteblivenjustering kan bli att svenska företag, som skulle varalivskraftiga inom EG, kan riskera att tvingas avveckla föredet tänkta EG-medlemskapet. Det handlar således . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen följer utvecklingen såatt de svenska företagen för valltorkning inte slås ut undertiden före ett tänkt EG-medlemskap.
mot · GG02Jo233 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska jordbrukspolitiken har varit föremål förstora förändringar . Jordbruksbeslutet1990, som bl.a. innehöll omställning av åkerareal till annanproduktion, togs innan riksdag beslutat ställa sigbakom en medlemsansökan till EG.Härefter har den s.k. lagtett förslag på hur svensk jordbrukspolitik skall infasas medEG:s jordbrukspolitik. Målet för den svenskajordbrukspolitiken är att svenskt jordbruk vid ett ev.medlemskap utan några övergångsbestämmelser skallkunna ingå i EG:s har också presenterat sittförslag utifrån denna målsättning.Efter det att presenterat sittförslag har bl.a. kronans sjunkande värde gjort att deekonomiska förutsättningarna förändrats. Den prisskillnadpå jordbruksprodukter i och EG som angivits förslag har således förändratsi negativ riktning för det svenska jordbruket.Enligt budgetpropositionen skall lämnas ettdifferentierat arealbidrag. För att jordbrukaren skall bliberättigad till detta arealbidrag krävs att minst 15 procentav stödarealen har anslutits till 1990 årsomställningsprogram. Detta är ett mycket svårt krav medtanke på den långa planeringstid som jordbruket kräver.Det är nödvändigt att de regler som skall gälla är kända närodlingsperioden planeras. Många lantbrukare har besåttstora arealer med höstsäd och många har även köpt hemutsäde och gödselmedel sådd. En del har äventecknat odlingskontrakt skörd. Eftersom beslutom anslutning till omställningsprogrammet kommer så sentbör detta inte genomföras under 1993.När det gäller exportbidragen togs dessa bort i 1990 årsjordbrukspolitiska beslut. Det förutsattes då att omvärldenoch framförallt EG skulle göra likadant. Så har dock inteskett. EG har fortfarande kvar exportstödet till sittjordbruk. Detta innebär att svenskt jordbruk inte harsamma förutsättningar som jordbruket inom EG. För attinte svenskt jordbruk skall komma i en ohållbar situationär det angeläget att komma tillrätta med denna orättvisa.Därför bör ha samma system för export avjordbruksprodukter som EG.Sveriges ambition är att vi skall ha en stark,konkurrenskraftig jordbruksnäring om och när vi kommermed i EG. Därför bör det vara en strävan att harmoniseraSveriges jordbrukspolitik med på olikaområden såsom t.ex. arealbidrag. Denna harmonisering börske snarast.Finansieringen av den föreslagna förändringen förexportstöd bör kunna rymmas inom den ram somregeringen föreslagit för direktbidrag och prisregleringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att slopa kravet på 15 %omställning för att arealbidrag skall utgå,2. att beslutar att införa exportstöd för svenskajordbruksprodukter,3. att en harmonisering i övrigt med EG:s regelverksåsom t.ex. arealbidrag skall komma till stånd så snart detkan ske.
mot · GG02Jo234 · 1993-01-26 00:00:00 — Förändrad stödareal av särskilda skäl Förändrad produktionsinriktning efter beslutet om nylivsmedelspolitik har i många fall fått orimligakonsekvenser.Brukare som med statens goda minne, och i vissa fallekonomiskt stöd, lämnat mjölkproduktionen har då enbetydande vallareal friställd för annan odling. De får dockinte möjlighet att inräkna denna i den areal som fårarealersättning.Det finns också fall där brukare tvingats sluta medmjölkproduktionen p.g.a. sjukdom eller skada, men intefått någon ersättning för avvecklingen. De drabbas särskilthårt då de tvingas behålla eller odla spannmål till lågtpris men utan arealersättning.Denna i budget föreslagna tvångsträda skulle i dessa fallbli helt orimlig då den läggs ut på den tidigare mindrespannmålsarealen, och ingen arealersättning utgår påhuvuddelen av den uppkörda som besåtts medspannmål.Riksdagen bör överväga förändringar som harmoniserarmed utvecklingens krav, speciellt då särskilda skäl kanåberopas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för att klarläggaeffekterna av omställningen i jordbruket i vissa speciellafall.
mot · GG02Jo236 · 1993-01-26 00:00:00 — Biodlingen utgör ett klassiskt exempel på en verksamhetdär en väsentlig del av intäkterna inte tillfaller dem somutövar verksamheten utan i stället ger upphov till intäkterför andra. Dessa positiva s.k. externa effekter uppkommergenom binas pollineringsarbete. Värdet härav överstigervärdet av honungsproduktionen och tillfaller andra änbiodlaren.Professor , , har i undersökningarpåvisat att t.ex. blåbärsskörden per 100 blåbärsblommorblivit större i områden med bigårdar jämfört medområden där bigårdar saknas. Man kan se det som attbiodlaren genom pollineringsarbetet betalar en skatt till detallmänna.Trots att biodlarens intäkter sålunda väsentligtunderstiger det samhällsekonomiska värdet avverksamheten har en rigorös skattelagstiftning och enstelbent tillämpning bidragit till att antalet hobbyodlaresjunkit från ca 20.000 ned till ca 16.000 på några år.Nu har beslutat om bättreanpassade skattebestämmelser och förhoppningsvis hardärmed nedgången i antalet odlare bromsats.Men skall vi i få behålla en grönska såmåste odlingen öka och det behövs stimulerande signalerfrån samhällets sida. Inom EG har man insett detta ochdiskuterar nu olika sätt att öka biodlingen.När nu inleder förhandlingar om medlemskap ärdet angeläget att förhandlarna även uppmärksammarbiodlingen. De stimulansinsatser som EG tar beslut om böromgående få sin motsvarighet i vårt land. importerarvi honung vilket kan tyckas märkligt eftersom vårt land iinternationell jämförelse är glest befolkat.Svensk honung är känd för sin höga kvalitet vilket till endel har samband med att vi använder mindre kemiska medelinom jordbruk och trädgårdsnäring än i EG. Får vårabiodlare samma stimulanser som EG:s bör produktionenkunna öka. Med hänvisning till det anföra hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stimulans avbiodlingen.
mot · GG02Jo240 · 1993-01-26 00:00:00 — Ärtodlare och omställningen av åkerareal Bakgrunden till denna motion är ett antal ärtodlare iSkåne. Frågan om konservärter kan tyckas bagatellartad,men så är det inte för dem som berörs och i gäller det475 odlare. Dessutom tillhör föregångsländerna närdet gäller odling och marknadsföring av konservärter ochhar en betydande export.Men behandlingen av dessa företagare speglarbeklagligtvis den förhärskande synen på jordbruket somnäringsgren.Viktig utgångspunktSverige är ett rättssamhälle med rättvisa regelsystem föralla medborgare.Företagare inom jordbruks- och livsmedelssektorn skabehandlas lika som alla andra företagare, varken bättreeller sämre. Alla har rätt till rimliga regler, d.v.s. fastaspelregler utan retroaktiv verkan.Hela med medborgare och näringsliv inkl.jordbruks- och livsmedelssektorn ska successivt fasas in iEG/EU men då på ett sådant sätt att man inte äventyrar detövergripande målet om en rättvis och lika konkurrens.Orimlig situationDessa självklara grundläggande teser följs av någonoutgrundlig anledning inte i vårt land. Detta belyses på ettnärmast övertydligt sätt av ärtodlare-fallen.Händelseförloppet är följande. hardessa lantbrukare anpassat sin höstsådd till ärtodling undervåren 1993. Inför vårsådden har utsäde anskaffats ocherforderliga jordprover tagits på arealen. Skörden skasedan enligt kontrakt levereras till Findus som i sin tur harett kontraktsrättsligt exportåtagande med Italien.Men 1993 föreslås i budgetpropositionen attvarje svenskt jordbruksföretag omgående ska ta minst 15 %av sin areal ur produktion enligt en inom EG gällandemodell.Resultatet blir nu att många svenska jordbrukare stårinför valet att harva upp höstsäden eller stoppa ärtodlingen.I båda fallen uppkommer obegripliga och oförutsebaraförluster och beträffande ärtproduktionen dessutom enoacceptabel exportstörning. De civilrättsligakonsekvenserna i form av skadestånd efter kontraktsbrottkan inte bedömas i detta sammanhang.Rättvis behandlingRiksdagens beslut innebar att jordbruketsodlingar skulle ges samma ekonomiska förutsättningar sominom EG.Härav följer två viktiga principer. De svenska reglernaoch EG-reglerna måste stå i harmoni med varandra. Mendenna harmonisering måste ske genom en synkronisering itiden så att och EG harsamstämmigt regelverk, varigenom således fullöverensstämmelse uppkommer vid ett svensktmedlemsinträde. Detta är en självklar ståndpunkt för attuppnå målet om rättvis och lika konkurrens.Naturligtvis är det orimligt att under pågåendeväxtperiod införa nya regler med retroaktiv effekt. Dettatorde dessutom strida mot traditionella svenskarättsgrundsatser och kanske direkt mot gällande grundlag.Nödvändigt undantagFör att undvika ett sådant rättsstridigt resultat måsteJordbruksverket få i uppdrag att träffa speciellaöverenskommelser om undantag för ärtodlare på sammasätt som enligt jordbrukspropositionen är möjligt förlantbrukare som redan besått hela sin åkerareal medhöstsäd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särregler för vissa ärtodlare vadavser krav på omställning av åkerareal.