ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr277 · 1993-01-26 00:00:00 — Bidrag till organisationer avseende kulturverksamhet Betydande statliga medel satsas i form av bidragtill organisationer för lokal kulturverksamhet. Bidragen kanavse såväl skapande som utvecklande verksamhet. Ocksåtill vidmakthållande av lokalt kulturarbete kan bidrag utgå.Besök av turnerande sällskap, artister och utställningar ärandra exempel på verksamheter som kan erhålla statligabidrag.De statliga anslagen har stor betydelse för de ideellakrafter som verkar på kulturområdet. Det skapar inte minstmöjligheter för enskilda konstnärer att få utöva ochpresentera sina konstarter och färdigheter.Ett avsevärt problem är dock kortsiktigheten ibidragsgivningen, eftersom anslag endast beviljas för ettbudgetår i sänder. Bristen på långsiktighet skaparsvårigheter i relationerna med den professionelltverksamma artistkåren. Den ryckiga planeringen och denstora osäkerheten leder ofta till att goda idéer inte kanfullföljas. Kostnaden för planering blir avsevärt större ännödvändigt och konstnärerna och artisterna garderar sig isina gage- och ersättningsanspråk för risken att ett projektinte blir av.Det bildningsarbete som är en viktig del i alla sådana härprojekt kräver avsevärt för att nå effekt än vadsom kan bli fallet med så korta planerings- ochgenomförandetider. Allt kulturarbete kräver väl tilltagentid för att få genomslag. Detta gäller inte minst närverksamheter och idéer skall utvecklas.Vi anser att ideella organisationer är en av de viktigastekanalerna för ett gott utvecklingsarbete inomkulturområdet. Om man ställer kostnaden i relation tillantalet genomförda evenemang och utvecklingsprojekt,visar det sig att de ideella organisationerna är mycketeffektiva.Men effektiviteten och hushållningen kan bli ännubättre. Organisationerna bör ges möjlighet att kunnaplanera sin verksamhet, med givna förutsättningar, över tillexempel tre--. De kreativa krafterna får då möjlighetatt utvecklas långsiktigt, i stället för att splittras på grund avekonomisk osäkerhet och ''pengasökande''.Därmed skulle statens medel få ännu större effekt ochkomma ännu fler människor och grupper till del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten till tre--femårigaåtaganden mellan staten och ideella organisationer medkulturell verksamhet.
mot · GG02Kr278 · 1993-01-26 00:00:00 — har beslutat ställa sig bakom ettmotionsförslag i fullmäktige om uppförande av någon formav minnesmärke på i för atthedra de tusentals svenskar och balter som --91varje måndag demonstrerade till stöd för de baltiska folkensfrihetskamp. offentligaplatser har därefter beslutat att staden skall bekostaskissuppdrag till en skulptur.I motionen föreslogs också att staden bör sökamedverkan till finansieringen från fastighetsägarna runttorget. Det speciella ändamålet talar också för att statenborde kunna undersöka möjligheterna att på något sättmedverka till att projektet kan förverkligas. Skulle en sådanframställan komma från så bör denbehandlas i en positiv anda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till ett minnesmärke påNorrmalmstorg.
mot · GG02Kr280 · 1993-01-26 00:00:00 — i har under en lång periodsamlat dokumentation om den svenska och internationellamigrationen och skapat bl.a. största bibliotek ocharkiv om invandringen. Institutet har genom eget förlagutgivit ett hundratal publikationer och ger genom sinöppenhet omfattande service åt forskare, studerande ochallmänheten om invandrarfrågor.Institutets lokaler har med tiden blivit mycket trånga ochflyttning till andra lokaler planeras ske . Boråsoch får en naturlig mötesplats för verksamheterdär bygdens och regionens många invandrare och avmångkulturella frågor intresserade svenskar kan mötas.Verksamheten i institutets lokaler bedrivs av ideella krafteroch av föreningar. har man dock kommit till en punktdär det krävs anställning av en föreståndare, ensammanhållande tjänst.Behovet av aktiv upplysning, samarbete mellanmänniskor med olika ursprung och nya former avverksamhet som motverkar främlingsfientlighet är nu störreän . har vilja och möjlighet attgöra ännu större insatser om anslaget till dess verksamheträknas upp. Inför /94 var anslagsäskandetpå . I budgetpropositionen 1993/94 bil.12:B 2 föreslås ett anslag på 473 000 kr.Anslaget bör enligt min mening utökas med så att den åberopade föreståndartjänsten kaninrättas. Denna ökning av anslaget kan bestridas genom enomfördelning inom anslagsposten B 2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att anslag för /94till i fastställs till genom omfördelning av anslagsposten B 2.
mot · GG02Kr281 · 1993-01-26 00:00:00 — förändras mot en ökad mångfald ochinternationalisering. Frågor om tolerans, människovärdeoch demokrati har därmed fått en ökad aktualitet. Teckenmot en ökad främlingsfientlighet och rasism visar att vimåste mobilisera goda krafter som i ett tålmodigtvardagsarbete kan utvinna och sprida kunskap i syfte attuppnå en ökad förståelse. Vilket utrymme ges mångfaldeni vårt samhälle? Vad händer med den svenska kulturen imötet med andra kulturer? Hur skall skolan, barnomsorgenoch vården hantera denna mångfald?Den satsning som skett i genombildandet av stiftelsen ochmuseum 1987, skulle kunna utvecklas till ett nationelltkraftcentrum i arbetet med att stärka beredskapen att mötafrämlingsfientliga och rasistiska föreställningar.Institutet som är beläget i arbetar inom fyraverksamhetsområden: dokumentation, forskning,utbildning och utställningar. Vägledande för arbetet ärsamverkan och samarbete. Institutets dokumentation ochforskning fokuseras på de kulturmöten och etniskarelationer som framträder i det svenska samhället. Genomatt utvinna erfarenheter och kunskap i dessa möten kan vilära oss mer om villkoren och förutsättningarna i ettsamhälle som alltmer präglas av mångfald ochinternationella kontakter. Den unika kopplingen mellanforskning och fält, som återfinns vid , är därför av stort intresse för hela landet.Förutom etnologer återfinns även sociologer ochbeteendevetare i den forskarmiljö som är underuppbyggnad. Den dokumentation som görs ökarmöjligheten för invandrare att finna sin egen historiabevarad i ett svenskt arkiv. Den kompetens som institutetskaffat på detta område skulle kunna utgöra en viktig källaför andra museer och kulturinstitutioner.Genom utbildningsinsatser, publicering ochutställningsverksamhet har institutet möjlighet att nå utmed den kunskap som man tagit fram. Den speciellasatsning på ett faktarum med idéer om pedagogiskaarbetssätt mot främlingsfientlighet i skolor skullekunna utgöra en bas för hela landets skolor. tillsammans med ''i '', som visas på 1993.Sammantaget bidrar intstitutets verksamhet tillskapande av ett nationellt mångkulturellt kunskapscentrumsom med ett starkare samhällsstöd kan utgöra en viktigresurs i utvecklingen och debatten kring och skapandet avett mångkulturellt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att och museum bör erhålla statligt stöd föratt etablera ett nationellt mångkulturellt .
mot · GG02Kr283 · 1993-01-26 00:00:00 — , som är en ideell förening,har till ändamål att upprätta och underhålla en fastsymfoniorkester med uppgift att bedrivakonsertverksamhet i medomgivande regioner. Orkestern benämns HelsingborgsSymfoniorkester och består av femtioen musiker.För verksamheten erhåller orkestern bidrag frånHelsingborgs kommun, från staten genom Statens kulturrådsamt från . Totalt 16,5 miljonerkronor erhålls plus mindre bidrag genom sponsring.Orkesterns arbetsområde är inte enbart Helsingborgutan flera resor har gjorts runt omkring i , Hallandoch . TV-inspelningar och en resa till hör till andra meriter.Refererande till utredningen om ''Symfonierna ochsamhället'' DsU 1989:46 och DsU 1989:36 ''Kultur i helalandet'' föreslås 150 nya grundbelopp som minskats till 125under /91. symfoniorkesternämndes som lämplig orkester att bygga ut, men resultatetblev blygsamma 2 grundbelopp.För 1991/92 föreslogs ytterligare 4 grundbelopp tillHelsingborgsorkestern, men därav blev intet. I åretsbudgetförslag är det endast och Sundsvallsorkestrar som kommer att erhålla nya grundbelopp.Som en konsekvens av de förhållandevis lågastatsbidragen har fått ta ettbetydande ekonomiskt ansvar för den regionala verksamhetorkestern bedriver. Detta talar för att Helsingborgssymfoniorkester bör tilldelas ytterligare grundbelopp för attkunna utföra sitt kulturpolitiska uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ett ökat bidrag till Helsingborgssymfoniorkester inom ramen för det totala kulturanslaget.
mot · GG02Kr286 · 1993-01-26 00:00:00 — Anslag till Skådebanan i Skådebanerörelsen är en väletablerad och viktig del i detsvenska kulturlivet. Genom ett mycket väl utbyggt nätverknås många människor av information om och stimulans attbesöka olika evenemang, främst inom scenkonsten. Långtfärre människor skulle besöka våra teatrar om det inte voreför Skådebanan. Skådebanans verksamhet bärs upp av enmångtusenhövdad kår av ombud.Även om den alldeles dominerande delen avSkådebanans verksamhet bedrivs ideellt och utanekonomisk ersättning kan densamma ändå inte totalt settklaras utan finansiella tillskott. Sedan lång tid tillbakauppbär också skådebanerörelsen statliga bidrag för sinverksamhet. Även landsting och kommuner stöder i olikaomfattning de sexton regionala skådebanorna runt om ilandet. Det skall dessutom framhållas att de organisationer,som är medlemmar i skådebanerörelsen, i många fall ocksåutöver sina medlemsavgifter lämnar bidrag.Det finns en bred enighet om att Skådebanan utför ettmycket värdefullt publikarbete. Statens kulturrådframhåller t.ex. detta i den till regeringen år 1990överlämnade rapporten ''Att vidga deltagandet ikulturlivet'' (1990:4). har också i sinanslagsframställning för /94 begärt enökning av anslaget till skådebanerörelsen om under en treårsperiod.Regeringen har dock i budgetpropositionen föreslagit ettoförändrat anslag. Därmed blir det inte möjligt att fortsättaverksamheten vid alla de regionala skådebanorna. I förstahand torde de fyra skådebanorna, som f.n. är underuppbyggnad eller rekonstruktion, komma att drabbas.Dessa skådebanor erhåller under innevarande budgetårsärskilt bidrag från Statens kulturråd.En av dessa fyra skådebanor är den i . Den ärunder rekonstruktion och många är engagerade i detarbetet. försöker man t.ex. hålla kontakt medsitt omfattande nät av ombud. Det vore utomordentligtolyckligt för kulturlivet i och hela västraÖstergötland om Skådebanan i inte kunde fåöverleva och utvecklas. Många, som inte alldeles självmantkommer till olika kulturevenemang, skulle aldrig mötas avett erbjudande.Vi motionärer anser alltså att Skådebanan i Linköpingbehöver få statligt stöd till fromma för invånarna i regionen.Statens kulturråd borde ges möjligheter att fortsätta sittekonomiska engagemang för Skådebanan i Linköping.Under /92 fick berörd skådebana ettstöd från om , motsvarandefyra grundbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt statligt stöd tillSkådebanan i .
mot · GG02Kr287 · 1993-01-26 00:00:00 — är ett unikt museum som har ca 50 000 föremål av mycket högt konst-och kulturhistoriskt värde. Flertalet av dessa föremål ärmycket stöldbegärliga och betingar höga priser på deninternationella marknaden. isolerade läge gör attsäkerhetsproblematiken måste ägnas stor uppmärksamhet,främst avseende den stora brandrisken men även urstöldsynpunkt.Från och med /90 ändrades lokalanslagetför samtliga centralmuseer att omfatta endast hyra ochdriftkostnader. hade anslaget också omfattatbevakningskostnader, dvs. avgifter till bevakningsbolag ochkostnader för extra anställda bevakningsvakter. Sommotivering för förändringen framhölls att det tidigaresystemet, med bevakningskostnader tillhörandelokalanslagsposten, hade lett till minskatkostnadsmedvetande hos museerna. Detta har -- vilketframhållits och redovisats i myndighetens senasteanslagsframställningar -- ej gällt myndighetenLivrustkammaren, och Hallwylskamuseet.Myndigheten hade genom rationaliseringar och byte avvaktbolag redan nedbringat kostnaderna för bevakningentill den lägsta nivå som säkerhetsmässigt kan accepteras.Förutsättningarna för att hindra att en storbrand bryter utär små utan den stationära personella bevakningen somfinns och framgent också måste anlitas på grund av detgeografiska läget.Myndigheten har också uppdragit åt ett konsultföretagatt se över möjligheterna att ytterligare sänkabevakningskostnaderna vid . Förslag ominstallation av sprinkler och därmed minskad personellbevakning redovisades.Lösningen med sprinklersystem kan inte accepteras.Den har också med kraft avvisats av myndighetens styrelse.Det skulle innebära ett oacceptabelt intrång i som iminsta detalj har bevarad miljö. Endast små förändringarav byggnaden har gjorts sedan den uppfördes i början av1600-talet. Risk för vattenskador måste också beaktas.Bevakning genom vakter är således nödvändig både urbrandskyddssynpunkt och för att undvika inbrott,skadegörelse och stöld. Kostnaderna har redan nedbringatskraftigt genom rationaliseringar och byte av vaktbolag.Ytterligare indragningar är inte försvarbara ursäkerhetssynpunkt.Det är således av största vikt att bevakningsfrågan löses.Kostnaden är för stor för att hänvisa till en omfördelninginom myndigheten. Verksamheten skulle då inte kunnaupprätthållas på ett försvarbart sätt och få inverkan såväl påden museala verksamheten som på intäktssidan.När nu kulturministern aviserar en översyn avverksamhetsmål och organisatoriska strukturer påmuseiområdet är det enligt min mening nödvändigt attdirektiven innefattar ett uppdrag att med förtur lösa detbudgetproblem som uppstått som följd av att anslaget förbevakningskostnader för ändrats.För en särbehandling av talar inte enbart dessenaståenden konst- och kulturhistoriska värde utan ocksåslottets geografiska läge samt det ansvar staten har för attsäkra skyddet för detta -- även ur internationell synpunkt --enastående kulturminne. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiv att skyndsamt lösabevakningsfrågan för .
mot · GG02Kr290 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetets museum i firade ettårsjubileumden genom att arbetsmarknadsministerninvigde den omfattande utställningen -- Perspektiven derArbeit -- samtida tysk konst, som skildrar arbete, arbetslivoch arbetsmiljöer. Utställningen har producerats avLandesmuseum für Technik und Arbeit i ochkan ses som ett synbart resultat av museetsinternationaliseringssträvanden.Arbetets museum har väckt berättigad nyfikenhet.Under museets första verksamhetsår har 173 000 människorbesökt museet.Museet står för ett nytänkande i museivärlden, som harrönt uppmärksamhet både i och internationellt.Museet har valt tre utgångspunkter för sin verksamhet:konstnärligt gestaltande, vetenskapligt dokumenterandeoch samhällskritiskt debatterande.Museets stora inledande utställning Sjätte sinnet handlarom sinnena i arbetslivet. Den är resultatet av en samverkanmellan idégivare och iscensättare. Att utveckla den typen avspännande samarbetsformer är ingen engångshändelse utanett sätt att tänka och arbeta. ''Det mångkulturella arbetet'' är ett omfattande programför 90-talet i syfte att dokumentera och gestalta arbetslivet.En utgångspunkt är artikel 23 om arbetet som en mänskligrättighet i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna1948. Museets forskningsledare är adjungerad professor iekonomisk historia vid universitet.Den samhällskritiska debatten kommer främst tilluttryck vid val av tema och perspektiv. Synen påarbetsplatsen ses inte enbart som ett ställe för produktionav varor och tjänster utan som en mötesplats för människormed skilda åsikter och bakgrund.Men själva nyckeln till museum är sättet attarbeta byggt på delaktighet.Inom ramen för ''Det mångkulturella arbetet'' avsermuseet att skapa ett ''Forum för de mänskligarättigheterna'' i ett brett samarbete. Museetsforskningsprofil kommer att markeras inom ramen för detmångåriga projektet . Museet deltarockså aktivt i projektet .Kvinnohistoria och kvinnoarbete av är museets bidrag.I budgetpropositionen föreslås att Arbetets museumerhåller oförändrat anslag medan andra jämförbara museerges en uppräkning av sina anslag. Det finns ingenredovisning av vilka motiv som ligger bakom dennauppenbara särbehandling. Vi tycker detta handlande ärmycket märkligt och föreslår att anslaget till Arbetetsmuseum räknas upp med i förhållande tillregeringens budgetförslag. Samma krav återfinns i densocialdemokratiska partimotionen om kulturpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt under anslaget Bidrag till vissa museer /93 till museum anvisar ytterligare500000 kr utöver regeringens förslag.
mot · GG02Kr291 · 1993-01-26 00:00:00 — med dess kyrka, gravfält och tre storakungshögar är en av mest fascinerandekulturskatter. Det är en riksangelägenhet att besökare påett spännande och lättillgängligt sätt skall kunna fåinformation om äldsta historia och om denforskning som kontinuerligt tillför oss nytt vetande omdenna tid. Förutsättningarna att med modern museitekniklevandegöra historien är mycket goda. är det, trotsförbättringar , tyvärr så att det är mycketsvårt för andra än särskilt insatta besökare att få en klar bildav platsens och de olika sevärdheternas betydelse. Inteheller finns material och utställningar av det slag som skullebehövas på inne i . Ändåbesöks av hundratusentalsmänniskor, vilket säger mycket om platsensattraktionsförmåga nu -- och hur den skulle kunna bli iframtiden med ett modernt museum.En antydan om vad som skulle kunna skapas i GamlaUppsala ger det s.k. Vikingamuseum (Coppergate) somfinns i i och som är en publiksuccé avstora mått. Det är naturligtvis en smula genant att någotliknande museum om äldre svensk och nordisk historia inteexisterar i vårt land.På uppdrag av kommunstyrelsen i harRiksantikvarieämbetet gjort en utredningsskiss av hur ettsådant museum skulle kunna utformas. Den idéskiss som nufinns tillgänglig har tillkommit efter intervjuer och samtalmed såväl den politiska majoriteten i kommun som medoppositionen, samt med företrädare för , församling, Uppsalahandelskammare, , Upplandsmuseetoch samt med expertis inom turism,forskning, museer etc.I det museum som skisseras skulle svar ges på frågor somställs både av svenskar och besökande från andra länder:om roll i den svenska riksbildningenshistoria och i ett internationellt perspektiv, kulten i hedniskoch tidig tid, resultaten av arkeologiskaundersökningar inte bara i utan också iandra delar av , t.ex. Valsgärde. Ett museum meddenna inriktning skulle också fylla ett stort behov i en tidnär frågan om roll i ett större internationelltsammanhang blir allt viktigare, inte minst i samband medett medlemskap i betydande arbete som redan utförts kommer attföljas av en mer regelrätt utredning vad avser museetsexakta placering, utformning, innehåll ochhuvudmannaskap. Denna utredning beräknas varagenomförd våren 1993.Många olika intressenter bör givetvis engageras för attprojektet skall bli verklighet. Men det uppenbarariksintresse det är att få till stånd ett modernt ochpublikdragande museum i gör att staten haren viktig roll. Det är därför naturligt att medel förprojektering och genomförande till stor del ställs tillförfogande av staten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd tillett museum i .
mot · GG02Kr295 · 1993-01-26 00:00:00 — Färdas man på vägarna i Norduppland kan manknappast undgå att stöta på något av de gamla vallonbrukenfrån som i ett flertal förekommer i dessa trakter.På flera håll finns den typiska bruksmiljön bevarad medbruket, bruksgatan och herrgården. Alla besökare kankonstatera att det är närmast unika miljöer man här möteroch som det torde vara ytterst värdefullt att kunna bevara.Allra värdefullast anses Leufstabruk vara. Bruketinordnades därför i en stiftelse med olika länsföreträdare.Det skedde 1986 i samband med att förre ägaren deGeer överlämnade egendomen som gåva.I samband med starten gjordes en grundlig utredning ombehovet av insatser och förutsättningarna för en vidgadverksamhet med dagsaktuell anknytning.Det är också en omfattande verksamhet som kanredovisas där turismen har varit det dominerande inslaget.Vid sidan om restaurangverksamheten och visningarna avherrgård och bruk, kan nämnas konserter, konsthantverk,utställningsverksamhet som delvis skett i samarbete medriksmuseer, m m, m m. har de ekonomiska tillgångarna varitmycket knappa.Fastighetsbeståndet har underhållits och renoverats förca till vilket medel anslagits frånRiksantikvarieämbetet, ochLänsarbetsnämnden.Enligt konsortialavtalet har stiftelsekapital tillskjutitsmed en fördelning så att svarat för 2/3 ochUppsala läns landsting med 1/3. Värt att nämna är att manvid starten räknade med betydligt större statligt stöd än vadsom blivit fallet.De ekonomiska problemen har tilltagit i takt med attkommunens och möjligheter att bidra med nyaanslag har minskat. har till och medpropåer förekommit om att det ekonomiska engagemangetskall brytas.Redan då stiftelsen startade påtalades vikten av attLeufstabruk gjordes till riksangelägenhet med tanke påfastighetsbeståndets speciella karaktär och med tanke på attdet är ett monument över en tidstypisk byggenskap ochindustrihantering.Det råder ingen tvekan om att Leufstabruk är ettriksintresse av unikt slag. Detta talar för att också statligapengar bör komma stiftelsen till del. Enligt vår mening börde medel som förfogar över kunna varatillgängliga i sammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att Statens kulturrådges i uppdrag att ur sitt anslag fördela medel som ett stöd tillfinansieringen av verksamheten vid Leufstabruk.
mot · GG02Kr296 · 1993-01-26 00:00:00 — utgör en rik historisk industrimiljö av ettsynnerligen stort kulturhistoriskt värde. Gruvdrift harpågått i från 1400-1500-talet. Malmbrytningpågick till 1962. 1988 förvärvade Sala kommungruvområdet av . Ett särskilt bolag, Sala Gruvoch turism AB driver verksamheten.Riksantikvarieämbetet () har förklarat jämte damm- och kanalsystem liksom den ännubevarade rutnätsplanen i Sala innerstadsom riksintresse för kulturminnesvården.Sala silvergruva besöks av 60 000--70 000personer. En stor del av dessa gör nedstigningar intillKristinaschaktet, som utgör navet i visningsverksamheten.RAÄ har utarbetat en s.k. dispositionsplan som angerhur gruvområdet med mark och tillhörande anläggningarkan användas och restaureras. Kostnaderna för planenberäknades till . Bl.a. finns ett 40-talhus som behöver restaureras. har staten bidragitmed ca 4 miljoner kronor.Sala silvergruva har naturligtvis stor betydelse för Salakommun, som bidrar med ca 2 miljoner kronor.Visningsverksamheten är hotad. Utan enreservutgång från gruvan får enligt yrkesinspektionenvisningsverksamheten inte fortsätta. haranslagit pengar till projekteringen för hissinstallation somför närvarande genomförs. Tyvärr finns intetillräckliga resurser för att fullfölja projektet. Det kanendast genomföras om staten bidrar till installationen.Kostnaden för att installera en hiss är beräknad till 1,9miljoner kronor. Kommunen är beredd att ställa upp med400 000 kronor.För är det helt avgörande att hissen blirinstallerad så att visningsverksamheten med nedstigning igruvschakt kan fortsätta. Det borde vara ett riksintresse avstor betydelse att slå vakt om som entraditionsrik riksklenod. Det är därför angeläget att statentar ytterligare ekonomiskt ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser till Salasilvergruva.