mot · GG02Jo49 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling Samhället måste bli ekologiskt anpassatFör att undvika en ekologisk kollaps måste samhälletförändras. Det rådande samhället genererar stora mängderavfall. Det förbrukar natur- och energiresurser i alltsnabbare takt. Det har gått så långt att det finns enuppenbar risk att klimatet förändras på grund av det avfallvi sprider till atmosfären i form av växthusgaser.Risken för klimatförändringar är det allvarligastekända hotet mot allt levande på denna planet. Omklimatförändringar inträffar kommer detta att medförakatastrofer av sådana omfattningar att människans fortsattaexistens hotas.Ett ekologiskt anpassat samhälle är nödvändigt. Ettsamhälle som brukar naturresurser och använderförnyelsebara energikällor som inte genererar avfall ochandra negativa miljöeffekter.Hur snabbt vi måste ställa om diskuteras allt livligare.Klart är att det är för sent för många arter och miljöer somredan nu är försvunna eller förgiftade. De har redanutplånats av människans rovdrift och oförstånd. I ärdet tydligast när det gäller de areella näringarna -- skogs-och jordbruket -- vars moderna metoder utrotat mångaarter och fortfarande så gör.Ju snabbare vi kan ställa om desto mer kan vi rädda tilleftervärlden och desto enklare och billigare bliromställningen.Regeringens kretsloppstänkandeDen borgerliga regeringen ska ha en eloge för att denöver huvud taget försökt lägga en proposition omkretsloppssamhället. Speciellt har försökt att ta tillsig och miljörörelsens systemtänkande ochinsikter om att den nuvarande utvecklingen inte är hållbar.En socialdemokratisk regering hade inte lyckats presenteraen dylik proposition.Tyvärr har stödet från de andra regeringspartierna varitför svagt för att propositionen ska ha någon mätbar effektpå verkligheten. De i förväg omtalade kraven har blivit måloch riktlinjer för någon avlägsen framtid. Regeringen harinte haft styrka nog för att styra utan styrs istället avutomstående intressen.Detta visas av att propositionen försenats ovanligt länge.De få konkreta ändringar som propositionen föreslår ingerstor oro för denna regerings miljöambitioner eftersom denhar betecknats som regeringens stora arbete påmiljöområdet.En del skrivningar i propositionen är sämre än vad devärsta pessimister räknat med. Producenter ska t.ex. taansvar för avfallet genom att det bortforslas -- trormiljöminster att avfallsproblem försvinnerom avfallet flyttas?Propositionen är ordrik men innehåller mycket fåkonkreta förslag. Beskrivningar och önskemålen är destofler. Propositionen konstaterar att beslut redan1975 fastslår att avfall ska tas om hand på ett riktigt sätt urmiljö- och resurssynpunkt. Detta borde medföra attpropositionen skulle ägna mer utrymme till förslagför framtiden i stället för önskelistor och beskrivningar somde flesta redan är överens om. Att skriva''kretsloppssamhället måste baseras på vetenskap ochteknik.'' framstår som slöseri med papper. Vem skulle sägaemot?Kommer denna regering att kombinera dessa minimalakretsloppsambitioner med byggandet av en ,byggandet av motorvägar, motorvägsringar i vårastorstäder, fortsatt hög förbrukning av fossil energi ochkärnkraftsdrift, kommer regeringen att framstå som minstlika miljöfientlig som den föregående socialdemokratiskaregeringen.Näringslivets kretsloppstänkandeSvenskt näringsliv måste övergå till produktion som ärmiljöanpassad -- både produkterna och processerna skaingå i ett ekologiskt kretslopp. Svenskt näringsliv måstesuccessivt kunna möta den utländska konkurrensen somgradvis alltmer baseras på dessa kretsloppsprinciper.Japan är framsynt och ledande i dennaomställningsprocess -- man frestas att säga som vanligt.Utvecklingen i delar av , och --framför allt -- visar att tempot i dennaomställning accelererar. Om inte ska tappainternationella konkurrensfördelar måste det svenskanäringslivet se möjligheterna i denna omställning. Ochhotet om ingenting görs.Bilden av svenskt näringslivs förmåga att på egen handklara dessa framtidskrav är splittrad. ärframsynta och arbetar med återvinningsbara produkter,intern miljörevision, miljöanalyser, kretsloppstänkande,slutna produktionssystem etc. I har bl.a. företagsom ICA, , , ABB och insett detta ochanpassar sig successivt till framtidens miljökrav.Stiftelsen ''Det naturliga Steget'', och har med sina olikaarbetsmetoder starkt bidragit till denna positiva utvecklinginom näringslivet.Det finns dock en mörk bild av svenskt näringsliv somoroar. Det är industrirepresentanter från skogsindustri,petroleumindustrin och bilindustri som i bästa fall uppvisaren oerhörd tröghet att ta till sig de nya kraven. I sämsta fallarbetar de aktivt mot den nödvändiga förnyelsen av sinaprodukter och processer.De tydligaste och mest skrämmande exemplen är vissaskogs- och pappersmassaindustriers motstånd mot attanvända klorfria papperstillverkningsprocesser, att ökaanvändningen av returpapper och motståndet mot högreenergiskatter på fossila bränslen.Nu när t.ex. massaindustrin insett värdet av klorfriaprodukter är det ett försäljningsargument som industrinframgångsrikt använder i marknadsföringen. För några årsedan bekämpade svensk industri dessa krav med näbbaroch klor. Denna trångsynthet är beklaglig ur miljösynpunktoch inger även stor oro för kvaliteten på svenskaindustriledare. Detta inskränkta synsätt är ett hot motöverlevnadsförmågan för vissa svenska branscher.Andra skrämmande exempel är svensk bilindustri därdet dock finns tecken på nödvändigt nytänkande. Detta ärnog också ett avgörande överlevnadsvillkor för svenskbilindustri. Kan inte och -- helst litetföre konkurrenterna -- presentera modeller som äråtervinningsbara, förbrukar mindre energi, kan drivas medförnyelsebara energislag etc., är relativt snart bilindustri iSverige ett minne blott.Internationella rapporter och forskare visar attmiljöteknik i vid bemärkelse är den snabbaste växandenäringen och framtidssektorn. Verkligheten visar att viktigadelar av svenskt näringsliv har svårt att ta till sig detta. Detinnebär att samhället måste ta ett ansvar för omställningentill ett miljöanpassat näringsliv med framtidsutsikter.Samhället har också ett ansvar eftersom många av depositiva effekter som ett ekologiskt anpassat samhällegenererar kommer till uttryck i form av kollektivanyttigheter.Kretslopp och internationella aspekterSverige är ett litet, högt utvecklat industri- ochtjänstesamhälle som till stor del grundar sin ekonomi påhandel och förbindelser av allehanda slag med omvärlden.Detta skapar både möjligheter och begränsningar förvårt agerande inom snart sagt alla områden.Sveriges ansvar för att driva på utvecklingen imiljövänlig riktning är stort. Vi har tjänat stora pengar påatt förbruka naturresurser i vårt eget land och i andraländer. Vi har struntat i arbetet ochkostnaden för rening, bevarande och återställning. Vårmiljöskuld beräknades till minst 260miljarder och den växer med 7 miljarder per år.Sverige är inom ett antal tekniska områden, t.ex.rökgasreningsteknik och biobränsleteknik, världsledande.Tekniker som kan ingå i kretsloppssamhället måste spridasoch kommer att utgöra den enda tänkbara grunden förframtida svenskt näringsliv.Gentemot och länder i måste vi haen generösare inställning. Vi måste på många olika sättsprida de resursbevarande teknikerna och systemen -- dessaländer får inte göra samma misstag som de gamla i-ländernahar gjort.Utvecklingen i NIC-länderna och i , ,m.fl. inger stor oro ur miljösynpunkt.Miljöproblemen där är gigantiska och växer snabbt motkatastrofala tillstånd -- särskilt i storstadsregionerna.RIO-konferensen resulterade i ett antal godakonventioner, överenskommelser och kontakter men ingabeslut togs om överföring av ekonomiska medel. Utan enverklig omfördelning av jordens tillgångar mellan i- och u-världen kommer vi inte att kunna skapa ettkretsloppssamhälle.Den alltmer internationaliserade världen gör att ettenskilt land inte kan skilja sig speciellt mycket frånomgivningen i något avseende. De nära och tätaförbindelserna med omvärlden gör att t.ex. endastkan ligga en aning före i miljökraven -- inom vissa sektorermer, inom vissa mindre.T.o.m. inom en sektor varierar det starkt vad Sverigeensamt kan göra. För att t.ex. göra transportsektorn mermiljöanpassad kan vi i ta beslut om att bygga utsnabb- och högfarttågsystem i stället för motorvägar för mervägtrafik. Däremot är det svårt och tämligen meningslöstatt t.ex. lagstifta om hur svenska bilar ska kunna drivas medförnyelsebara drivmedel eftersom de flesta fordon på våravägar är tillverkade utomlands och en majoritet av dem somtillverkas i landet går på export. Sådan lagstiftning måsteske i takt med lagstiftningsarbetet i andra länder.Det internationella samfundet kan dock, om alla stretaråt samma håll, reagera snabbt och effektivt. Avvecklingenav freon är ett exempel på detta. Stor kraft måste dockägnas åt att förekomma liknande problem.Ett enskilt land kan dock alltid vara en aning radikalarei många krav för att påskynda utvecklingen av detinternationella kretsloppssamhället.Det är viktigt att ett land som som har allamöjligheter -- tekniska, ekonomiska och kunskap -- gårfrämst i miljökraven. Vilket annat land gör det i stället?Sverige bör alltså där det så är möjligt ha högsta möjligamiljökrav. bör också driva dessa krav iinternationella fora.Vänsterpartiet avstår från att yrka avslag på helapropositionen eftersom den visar en god vilja och haraktualiserat debatten. Propositionen innehåller dock irealiteten endast ett antal utredningsdirektiv ochlägesbeskrivningar som sammantaget egentligen inte kankallas proposition.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med enproposition innan som kan få mätbar effektpå verkligheten.Vänsterpartiets förslagVi kommer nedan att ge ett antal exempel på branscher,sektorer och produkter där vi bedömer att åtgärder frånstatsmakten kan påskynda utvecklingen mot ettkretsloppssamhälle.Kunskapen om nya miljöhot och nya tekniker förändrardock ständigt bilden vilket gör att denna motions förslagendast får betraktas som en ögonblicksbild i arbetet för attskapa ett kretsloppssamhälle.Regeringens förslag om producentansvar är i principriktigt och den enda framkomliga vägen i de flesta fall, menlagförslagets text är en helgardering som inte behöverbetyda något i verkligheten. Texten tillåter t.ex. attavfallshantering som enbart är bortforsling godkänns vilkettyder på föga miljöförståelse hos miljöminstern.Generella riktlinjerSamhällets krav ska vara långsiktiga och ge rimlig tidför att ställa om till ett kretsloppsbeteende.Samhälletsalla slag av styrmedel ska kunna användas från rena förbudtill miljöavgifter. Miljöavgifter kommer att vara deteffektivaste styrmedlet.Beslut i måste alltidställas i relation till omvärlden. På kort sikt är vissa åtgärderbättre att genomföra i än i Sverige.Beslut iSverige ska bidra till att minska klyftan mellan i- och u-världen.Att skapa ett kretsloppssamhälle betyder att vårlivstil i i-världen måste förändras, dvs. vår materiellakonsumtion per individ måste i genomsnitt minskas ochändras.En varuproducent måste ta ansvaret för sinprodukts fullständiga kretslopp, dvs. visa hur produkten skaingå i ett slutet kretslopp.Det ska vara klart att kravenendast kan förändras i mer miljövänlig riktning. Att t.ex.sänka beskattningen på fossila bränslen som regeringengjort orsakar stor skada.De effektivaste är att varjebransch eller sektor själva beslutar och redogör för hur deska kunna ingå i det kretsloppsanpassade samhället.Omen befintlig verksamhet inte kan redovisa hur dennaomställning ska gå till inom en rimlig tid ska den förbjudas.Förbud av freon är ett exempel.Nya verksamheter ska ejtillåtas om de inte kan ingå i kretsloppssamhället.Dessa generella riktlinjer bör som sin meningge regering till känna.Exempel på åtgärder inom vissa sektorer och branscherEnergisektornMåste baseras på förnybara energislag. Särskilt viktigt ärdet att öka användningen av biobränslen. Dels har vi ettstort och växande överskott av råvara från skogs- ochjordbruksmark, dels ingår biobränslen -- vid en riktiganvändning -- i ett kretslopp.Ökade användning av returpapper, ökad konkurrensetc. ökar möjligheterna att använda skogsråvara tillbränslen.Regeringen bör återkomma innan medförslag om hur landets energiförsörjning till större del skabaseras på biobränslen.Vänsterpartiet har i andra riksdagsmotioner omenergipolitik preciserat krav på omställningen avenergisektorn.Jord- och skogsbrukVänsterpartiet behandlar jord- och skogsbruk i andramotioner, bl.a. i samband med propositionen om nyskogspolitik. Ur kretsloppsperspektiv är det avgörande attkraftigt reducera näringsläckaget från våra marker som är förödande högt på grund av våra modernabrukningsmetoder.VA-systemenAllt slam från befintliga ska ha så hög kvalitetatt det utan negativa miljö- och hälsoeffekter ska kunnaanvändas på jordbruksmark från år 2000.Nya icke vattenburna och slutna VA-system skasuccessivt tas i bruk. måste alla nya VA-systemanläggningar vara slutna och ingå ikretsloppssamhället.KemikalierDen omfattande handeln med kemikalier gör nationellaåtgärder ineffektiva. Regeringen bör internationellt drivakretsloppstänkandet hårt med avseende på kemikalier.Vidare bör regeringen innan återkomma medförslag om hur substitutionsprincipen effektivare skatillämpas på kemikalier.Ett speciellt problem är tvätt- och rengöringsmedel sombl.a. bidrar till övergödningen av våra sjöar och hav. Definns miljövänligare alternativ t.ex. polymerakomplexbildare.Regeringen bör få i uppdrag att innan kommamed förslag om hur substitutionsprincipen ska tillämpas påtvätt- och rengöringsmedel, dvs. att miljöfarliga ämnenersätts med mindre farliga.Sammansättningen av drivmedel är också en viktig frågaeftersom det är stora mängder som hanteras. Vänsterpartiethar länge krävt att bly i bensin ska förbjudas; det bör skefrån , eftersom alternativ till blyet finns.Även övrig kemisk sammansättningen av dagensdrivmedel bör ses över eftersom de innehåller starkt hälso-och miljöfarliga ämnen.BilindustriVolvo och ska producera fordon som till äråtervinningsbara . Deras nya modellerska förbruka mindre drivmedel och ska till endel kunna drivas med förnyelsebar energi. Senast år 2007ska nya vägfordon till drivas med förnyelsebaradrivmedel. Detta under förutsättning att liknande kravgenomförs i vår omvärld.Importerade fordon ska visa upp samma miljöstandard.ElektronikskrotFrån måste handel och producenter visahur alla slag av elektriska och elektronikprodukter till 90 %ska återbrukas. Förslaget i ''Elektronikschrottverordnung'' kan tjäna som förebild.PVC och andra klorerade plasterDet är bra att utreda hur miljöeffekterna av PVC ochandra klorerade plaster ska upphöra men en tidsgräns förnär arbetet ska nå resultat borde ha satts upp. 1 januari 1997bör detta arbetet vara klart. Här är också en fördel omarbetet sker i nära samarbete med , ochNederländerna som arbetar aktivt med problemet.Regeringen bör återkomma innan medförslag i denna riktning.FörpackningarPropositionens förslag beträffande olika förpackningarkan accepteras frånsett att de uppsatta målen bör nås 1januari 1996 istället . Utvecklingen är nu så snabbatt lagstiftningen riskerar att vara föråldrad medregeringens ambitioner.Antalet förpackningsmaterial är för den enskildekonsumenten för många. Även med ett producentansvarblir det praktiska problem om en konsument ska ta hand omett tiotal olika slags förpackningar plus ett antal andrauttjänta varor som ska källsorteras och återlämnas medolika metoder. Regeringen bör återkomma innan 1 januari1994 med förslag om hur antalet förpackningsmaterial ochretursystem ska minska.ByggavfallFramtidens bygg- och rivningsavfall kommer att bli ettgigantiskt problem. Moderna hus innehåller stora mängdermed nya material som är mer eller mindre miljöfarliga.Även äldre material och konstruktioner kommer att vållastora problem.Bygg- och byggmaterialbranschen bör uppmanas attinnan komma med förslag om hur branschen skakunna ingå i kretsloppssamhället.Nickel-kadmiumbatterierÅtagandet av producenter och distributörer att ta ansvarför nickel-kadmiumbatterier kan tjäna som exempel på huralla aktörer bör agera för att kunna ingå ikretsloppssamhället.AvfallsavgifterKommunerna och andra avfallsaktörer bör få stor frihetatt själva bestämma utformningen av avfallstaxor. Fantasini samspel med modern teknik öppnar möjlighet till att hat.ex. lägre avgifter för den som själv komposterar, elleravgift efter mängd avfall ett hushåll producerar. Den tyskadelstaten visar här på möjliga vägar.Ett efffektivt sätt att minska avfallsmängderna är attinföra en avfallsskatt. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma med förslag till avfallsskatt innan 1 januari1994. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall ha högsta möjliga miljökrav,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt aktivt bör driva miljökraven i internationellafora,3. att begär att regeringen före den 1 januari1994 återkommer med en verkningsfullarekretsloppsproposition,4. att som sin mening ger regeringen till kännade generella riktlinjer som beskrivs i motionen,5. att begär att regeringen före den 1 januari1994 återkommer med förslag om hur en större del avlandets energiförsörjning skall baseras på biobränslen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slutna va-system,7. att beslutar att nya va-system efter år 2000skall vara slutna och och ingå i kretsloppssamhället,8. att begär att regeringen före den 1 januari1994 återkommer med förslag om hursubstitutionsprincipen effektivare skall tillämpas påkemikalier,9. att begär att regeringen före den 1 januari1994 återkommer med förslag om hursubstitutionsprincipen skall tillämpas på tvätt- ochrengöringsmedel,10. att beslutar att förbjuda blyad bensin frånden ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den bör återkomma medförslag om mindre miljö- och hälsofarliga drivmedel,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilindustrin,13. att beslutar att elektriska och elektroniskaprodukter till skall återbrukas senast den 1 januari1997,14. att beslutar att arbetet för att utreda hurmiljöpåverkan av PVC och andra klorerade plaster skallupphöra skall vara klart ,15. att beslutar att de uppsattainsamlingsmålen för olika slags förpackningar skall nåssenast ,16. att begär att regeringen återkommer föreden med förslag om hur antaletförpackningsmaterial skall minska,17. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den bör uppmana bygg- och byggmaterielbranschen attföre komma med förslag om hurbranschen skall kunna ingå i kretsloppssamhället,18. att begär att regeringen återkommer medförslag om avfallsskatt före .