mot · GG02Ub153 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Kooperationens roll i samhälletKooperationen utgör en värdefull del av det svenskanäringslivet och det demokratiska samhället och fungerar,när den är effektiv, som en viktig del av marknaden. Denmotverkar då konkurrenternas monopolsträvanden och blirprisledande. Verksamheten inriktas på att tillgodose demånga människornas behov och sänker kostnaderna förhushållen.Den kooperativa verksamhetsformen förenarindividuellt och socialt engagemang med ekonomiskverksamhet genom att involvera individen i ansvarstagandeoch initiativ när det gäller att lösa ekonomiska problem iden praktiska vardagen. Medborgarna lär sig demokratiskafärdigheter, får kunskaper om marknadsekonomiskasammanhang och privatekonomi samt om hälsa och miljö.Verksamhetsformen är tillämplig på flerasamhällsområden än de som i traditionellt kommitatt utgöra basen för kooperation, nämligen varuproduktionoch varudistribution, bostadssektorn ochförsäkringsområdet samt jordbruksnäringen.Kooperationen i genomgår just nu närmastomvälvande förändringar för att anpassa sig tillförändringar i omvärlden och bli effektiv ochmarknadsledande.2. Kooperationen inom EGKooperativ verksamhet i olika former och medvarierande inriktning utgör ryggraden i den sektor avekonomi som inom EG har döpts till ''economie sociale''.Denna sektor inom näringsliv innefattar,förutom alla slag av kooperativa företag, ocksåömsesidiga företag, såsom försäkringsbolag,sjukkassor och hjälpkassor, samt ideella föreningarsom bedriver ekonomisk rörelse.Ibland kan begreppet ''economie sociale'' äveninkludera offentligt ägda bolag ochsmåföretagssamverkan.EG kräver likvärdiga förutsättningar för kooperativaverksamhetsformer jämfört med det privata näringslivet.3. Kooperationens FoU-verksamhetFoU-verksamheten inom kooperationen har tvåinriktningar, nämligen branschforskning ochkooperationsforskning.Branschforskningen inom kooperationen har enbetydande omfattning inom de stora och resursstarkaföretagen och har tyngdpunkten på utvecklingsarbete inomprodukt- och processutveckling. Forskning i ordetsegentliga betydelse förekommer endast delvis, som t.ex.Folksams arbete på det sociala området och påtrafiksäkerhetsområdet. De stora kooperativa företagenlämnar i några fall ett betydande stöd till forskning inomverksamhetsområdet (t.ex. byggbranschen ochförsäkringsområdet) genom stiftelser och fonder.Kooperationsforskning avser forskning kringkooperativa metoder och lösningar, t.ex. kringkooperationen som idé och företagsform, ommedlemsdemokrati och mobilisering, omorganisationskultur och ledarskap samt om kooperationenssamhälleliga effekter och relationer till staten m.m.Utrymmet och resurserna för forskning om den egnaföretagsoch verksamhetsformen som är avgrundforskningskaraktär är emellertid, av naturligaorsaker, begränsade och bör också ankomma på samhället.4. Samhällets stöd till forskning på kooperationensområdeUnder växte intresset förkooperationsforskning från samhälle, kooperativaorganisationer, universitet och högskolor.Sedan slutet av 1970-talet och haren kooperationsforskning initierats som inneburit ettökande antal kompetenta forskare som är bärare avforskningsmässig kooperativ kunskap samt ett antal''möjliga'' forskningsmiljöer för en vidareutveckling avkooperationsforskningen i Sverige.En starkt bidragande orsak till denna utveckling harvarit samhällets stöd genom och det arbete sombedrivits genom och FöreningenKooperativa Studier (, ''Svenskkooperationsforskning inför 90-talet'', Ds 1990:2, S-Å Böökoch ). Samhällets särskilda stöd tillforskning på kooperationens område upphörde i och medbudgetåret 1991/92.5. Behov av forskning för att möta växandekunskapsbehovDen ekonomiska utvecklingen och ett svenskt närmandetill EG medför ett växande intresse för kooperativalösningar, mål och metoder i det svenska samhället.Därmed växer och förändras också kunskapsbehoven omkooperativa metoder och lösningar och deras tillämpningarpå olika ekonomiska och sociala problem.Grundforskning krävs därför på en radproblemområden; om kooperationens idé och företagsformoch dess förutsättningar i det moderna samhället, omrelationerna mellan kooperationen och samhället, ommedlemslivet inom kooperationen, mobilisering ochekonomisk demokrati, om kooperativ företagskultur,ledarskap och kompetensutveckling. Det är nödvändigt attkooperationsforskningen får del av forskningsmedel somsamhället avsätter för samhällsvetenskaplig och ekonomiskgrundforskning. Frågan om särskilt stöd till forskning påkooperationens område skulle bli föremål för en nyberedning i samband med den nu aktuella framlagdaforskningspropositionen.6. Forskningspropositionen och kooperationenI regeringens forskningsproposition markeras behovetav ökad kunskap om såväl traditionella kooperationsgrenarsom nykooperativa rörelser. Det sägs ingenting omhur och i vilken omfattning offentliga resurser skallavdelas för detta ändamål.Kooperativa organisationer och företag har ipropositionen klassificerats som tillhörande en ideellsektor, av samhället och samhällsekonomin. Vi föreslåratt den inom EG vedertagna benämningen ''socialaekonomin'' får ersätta ovanstående begrepp, vilket annarskan vilseleda föreställningen om kooperationens uppgiftoch verksamhet.Det behov av närmande mellan forskning och samhällesom markeras i propositionen gäller i hög grad även för dekooperativa företagen inom samhälle och näringsliv. Ökadekunskaper kräver inte bara mer forskning utan också enbättre tillämpning av forskningsresultat som faktisktuppnås. Fler forskare behövs ute i näringsliv och samhälle,som kan hjälpa företagen att ''fånga upp'' vad forskningenkan erbjuda. Det förutsätter emellertid att företag ochorganisationer arbetar med visioner som anvisarproblemområde och som ger utrymme för en systematiskoch tidskrävande kunskapsutveckling genomforskningsarbete.Skall målen i regeringens forskningspolitik uppnås,nämligen att skapa förutsättningarna för att skallkunna etableras som en såväl kulturell som industriellkunskapsnation av hög klass, måste den forskningsom produceras orienteras mot för näringslivet relevantaproblemområden och forskningsresultaten verkligentillämpas av företag och organisationer. En väg att uppnådetta är givetvis att producera fler forskare och öka antaletforskarutbildade inom näringslivet.För kunskapsutvecklingen som krävs för kooperationensutveckling i gäller samma villkor. Utöver dettabehövs emellertid en ökad grundforskning om kooperativametoder och arbetsformer och om kooperationens plats isamhället. Så anser vi bl.a. att nya kunskaper krävs för atträtt kunna förstå och använda kooperationen ivälfärdssamhällets förändringar. Bättre kunskaper genomforskning krävs för att förstå de kooperativa företagensförutsättningar och möjligheter i det moderna samhället.Ökade resurser från samhället för grundforskning omkooperativa mål och metoder kan lämnas t.ex. i form av ettantal forskartjänster på olika nivåer som placeras i tre tillfyra forskningsmiljöer med öronmärkt finansiering avprogram och projekt inom det kooperativaproblemområdet.Kooperationens FoU-verksamhet på skildabranschområden bör stödjas genom anslag för tillämpadforskning av hög relevans för avnämare inomkooperationen på motsvarande villkor som gäller övriganäringslivet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till kooperationsforskning