mot · GG02Kr216 · 1993-01-26 00:00:00 — gruva -- en angelägenhet för hela ''Vid Gränie ligger en gruva ganska stor, som heterNyberget och är ett sådant , så att om helabergslagen kunde där taga malm så finge de alla nog, så attdär intet är till att säga huru stor den malmen är. ''Beskrivningen av den ofantliga malmfyndigheten iGrängesberg är daterad och kommer frånkonstmästaren och var riktad till kung var känd redan sedanmedeltiden. Den var inte bara stor, den var ocksåhögprocentig. Men den innehöll fosfor och var därmedkallbräckt. Järnet gick fint att smida men sprack när detsvalnat. Bergsmännen försökte lösa problemet genom attblanda upp malmen med fosforfattig malm.Det skulle bli engelsmännen som löste problemet. Delsvar det därifrån som den så kallade Thomasprocessen kom,den tekniska lösning som skulle frigöra fosfor ur malmen,dels var det genom engelska spekulationer i Bergslagen somGrängesbergsbolaget bildades. Mycket snabbt blevGrängesberg ett begrepp som stod för framgång ochframåtanda. växte detta bolag från ingenting tillSveriges största.Också samhället växte. På tio årsjudubblades befolkningen och vid seklets början var härDalarnas näst största ort med 6 000 invånare.Gruvledningen var för sin tid dynamisk. Man satsade på attutnyttja alla de nya tekniska rön som stod till buds. Härutvecklades världens första kommersiellaelkraftöverföring av tvåfas växelström. Här prövades tidigtbergborrningstekniken med tryckluft. Här byggdes redanvid seklets början moderna industrianläggningar av det nyabyggnadsmaterialet armerad betong. Men även på densociala sidan var man långt framme. Gruvbolaget skapadedrägliga bostäder för arbetare och dessafinns kvar och fungerar än i dag.Arbetsstyrkan i kännetecknades av storyrkesskicklighet och effektivitet. Även inom arbetar- ochfackföreningsrörelsen var man tidigt framme iGrängesberg. I stället för allvarligare konfrontationer medgruvledningen kunde många av konflikterna lösas iförhandling. Här skapades ,här byggdes i ordningen andra Folkets Hus.Även kulturlivet blomstrade i samhället. Här invigdes år1900 ett av landets första och mest funktionella kulturhusCassels, med plats för 700 personer. Vid togs år 1901initiativet till Barnens Dag-rörelsen, i avsikt att hjälpagruvarbetarbarnen att komma till koloni på västkusten.Man skulle kunna säga att folkhemstanken tidigt slog roti . I detta sammanhang bör man nämnasamhällets store son riksdagsmannen ,som blev förste socialminister.Vad som utvecklades i kom att få enavgörande betydelse för hela Bergslagen liksom förmalmfälten i . Andra företag inom den svenskaexportindustrin byggdes upp med modell frånGrängesbergsbolaget. Likaså kom politiska och sociala idéeratt utvecklas härifrån. blev ett begrepp för''den svenska modellen''.Andan av optimism och framåtanda förblev dock inteobruten. skakades samhället av ett ordentligtjordskalv. Det var en förkastning, som hade förbindelsemed gruvan, som brast. Denna olycksbådande ochdramatiska händelse var dock bara början på samhälletsnedgångsperiod. fick man stänga kyrkan pågrund av rasrisken. Kort därpåbrann den byggnad som varit det gamla Folkets Hus.Men det som mest fruktades var gruvans eventuellanedläggning. gickgruvkrisen fram över Bergslagen. Gruva efter gruva fickläggas ner och det anrika Grängesbergsbolaget upphörde.Verksamheten i gruvan övertogs av , som tvingadesgöra stora rationaliseringar. Detta till trots kom år 1988beskedet att gruvan skulle läggas ner.Men vad gör man när Bergslagens största och viktigastegruva upphör? Det är inte bara en lokal katastrof, det är enepok i hela landet som går i graven. På något sätt kan mansäga att gruvan i tillhörde hela landet. Denbidrog starkt till att skapa välståndet i landet. Härifrånbyggdes delar av det moderna Sverige.Gruvan får vi inte tillbaka, men ändå är vi skyldiga atträdda det kulturarv som finns kvar i gruvaoch samhälle. Lämningar efter gruvdriften finns kvar i tregruvlavar, som hotas av rivning om man inte finnermöjligheter att ta vara på dem. Byggnader som maskinhalloch gruvstugor finns kvar och är användbara. Vissamaskiner har sparats på plats, bl.a. världens störstagruvspel.I elfte timmen lät kommunen och museumfilma verksamheten under och ovan jord. Men filmen ärobearbetad tills vidare. Det finns inte medel att göraden klar. Det kan påpekas att gruvan dokumenteratstidigare på film och bild, ett material av oskattbartkulturhistoriskt värde. Här finns bl.a. stillbilder av Sverigesförste industrifotograf, , samt av modernaefterföljare som G.W. Härfinns möjligheter att med bilden och filmen och med debevarade miljöerna som grund, bygga upp enmuseiverksamhet där de tidigare gruvarbetarna kanmedverka. Det har gjorts utkast och planer för en sådanverksamhet, men det gäller att finna medel för att kommai gång. Mot denna samlade bakgrund finner vi det vara enangelägenhet av högsta dignitet för hela nationen attdokumentera och för framtida generationer visa upp dennamäktiga epok i vårt lands historia. Detta bör ske genom attstarta ett gruvmuseum i Grängesberg.Aspekter på museiverksamhet vid gruvaHistorisk aspektTill detta räknas Grängesbergsgruvans stora betydelseför landet, för utvecklingen av ekonomi och teknik. Likasåräknas hit ansvaret för generationer av gruvarbetare iBergslagen, från medeltiden till vår tid.Grängesbergsgruvan utgjorde den sista länken i en svenskstorhetstid.Antikvarisk aspektOmrådet är unikt. Det har tillkommit under denbegränsade tidsperioden --1947. Här finns flera unikabyggnader från den s.k. funktionalistiska epoken somcentrallaven, Maskinhallen, Mojsen, Gruvstugan,Jakobinalaven med gruvstuga samt mekaniska verkstaden.Strax därintill finns lokstallarna ochgruvbangården vid det som är Grängesbergslokmuseum. En bit norröver finns Risbergsfältet medanläggningar . Byggnaderna är av godkvalitet och representativa för Bergslagen. De bevaradeinslagen av teknikhistorisk art, som delar av maskinerietoch bevarade ånglok vid lokmuseet, är en stor tillgång. Debyggnader som står tomma är i behov av renovering.IdentitetsaspektOmrådet representerar det mest typiska i Bergslagen.Gruvlavarna, som syns över hela samhället, utgör tydligaidentifieringsmärken. Utan gruvlavarna är Grängesberginte . De bör finnas kvar som en hyllning till degenerationer av gruvarbetare, som byggde upp samhälletför kommande generationer.Turistisk aspektOmrådet har möjligheter att utvecklas till ettmuseiområde. Här finns flera unika och intressantabyggnader. Man ska kunna åka upp i lavarna, se ner idagbrottet, åka ångtåg i anslutning till lokmuseet, få ta delav hur gruvarbetet bedrevs under olika epoker. Medordentliga resurser kan området bli en verklig sevärdhet.SysselsättningsaspektSamhället har sedan nedläggningen av gruvan gåttkräftgång. Många av de forna gruvarbetarna går utanarbete. Ett museum kanske inte sysselsätter alla, men kanförgrenas på olika sätt och kopplas till andra antikvariskaverksamheter, till exempel: bygga upp museetsutställningar, restaurera och vårda byggnaderna, hållaområdet i stånd, bygga upp ett vårdlag för Bergslagensindustrimiljöer för att rensa från sly, sköta underhåll vidindustrilämningar, hålla museiverksamheten i gång,dokumentera gruvans minnen och, efter modell från Mo iRana i , bygga upp en bild- och filmvårdscentral föräldre kulturhistoriska bilder och filmer i . En sådansaknas i dag.UtvecklingsaspektFör framtida etableringar av företag inom gruvområdetskulle ett välskött historiskt industriområde kunna vara tillgång. Områdets speciella profil med tre gruvlavarutgör onekligen spännande nya möjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ett gruvmuseum i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den närmare bör utreda förutsättningarna för ettgruvmuseum.