mot · GG02K208 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen har initierat en rad utredningar påförfattningsområdet, utredningar som är i slutskedet avarbetet. Det gäller grundlagen och EG, fri- och rättigheteri grundlagen och personvalsfrågan.Det är bra att dessa frågor tagits upp och attutredningsarbetet förhoppningsvis kan leda till positivaresultat. Det gäller i samtliga fall frågor, där imotioner tidigare framställt preciserade krav.Genom att utredningsarbetet splittrats upp på olikadelmoment och inte -- som vi tidigare förordat -- anförtrottsåt en sam- lad författningsutredning har dock fleraangelägna författ- ningsfrågor fått vila. Vi beklagar detta.En av de mest angelägna författningsfrågorna, den omförlängd mandatperiod och fristående val till de kommunalaförsamlingarna, har således vad gällerutredningsverksamheten lämnats därhän. Vi har docknoterat att dessa frågor är föremål för överläggningarmellan de politiska partierna och vi avstår av detta skäl frånatt till årets riksdag återupprepa våra krav.En av de frågor som genom utredningsarbetetsuppsplittring inte alls kommit med i det aktuellaöversynsarbetet är folkomröstningsfrågan. Vi återkommerdärför till denna fråga. Den är principiellt viktig och den harfått en särskild aktualitet genom den omfattande debattenom när och hur en folkomröstning i EG-frågan skall ägarum. Denna debatt har visat att kunskapen om deregler som gäller för omröstningar enligt grundlagen ärbristfällig.Grundlagen ger möjlighet till två olika former avfolkomröstning. Den ena formen gäller grundlagsändringaroch i något fall frågor som skall avgöras på samma sätt somstiftande av grundlag. Detta senare gäller desuveränitetsöverlåtelser som ett inträde i EG medför.Dessa regler innebär i korthet, att först skallta ett beslut som vilande, vilket sedan kan gå tillfolkomröstning med nästa allmänna val. Deträcker med att en tredjedel av ledamöter äröverens om att så skall ske. I omröstningen har väljarna attsäga ja eller nej till det vilande förslaget. Vinner nej är detförkastat, om nejrösterna är fler än hälften av dem somavgivits i riksdagsvalet.En beslutande omröstning av det här slaget är såledesendast möjlig att genomföra på valdagen. Vad gäller EG-anslutningen kan följaktligen en beslutande omröstningnärmast äga rum på valdagen med deregler som finns.I andra bestämmelser stadgas det, att förslag som gällergrundlagsändringar eller ärenden som skall beslutas påsamma sätt som grundlag skall läggas i niomånader före nästkommande val. Det innebär i det fall somhär nämnts, att förslaget måste läggas senast den 18 dec1993 om skall kunna ta ett vilande beslut våren1994 och om detta beslut skall kunna gå till folkomröstningsamtidigt med valet 1994.Av vad som här sagts framgår, att bestämmelserna omfolkomröstningar av det här slaget endast gäller ettbegränsat antal frågor och att den process som kan ledafram till ett direkt avgörande av medborgarna själva kräveren lång tidsutdräkt. Själva syftet med bestämmelserna är attförhindra att en liten majoritet i driver igenomgrundlagsändringar utan att dessa kan underställas folket.Bestämmelserna fungerar således som ett minoritetsskydd.Vad gäller grundlagsändringar kan dockbestämmelserna anses vara funktionella.Grundlagsändringar skall under alla omständigheterfastställas genom två beslut av med ett allmänt valtill mellan besluten. Möjligheten tillfolkomröstning på valdagen innebär således inte någonextra fördröjning.Vad gäller andra frågor är dock bestämmelserna alltföromständliga och tidsutdräkten alltför stor mellan det attbeslut tas om folkomröstning och genomförandet av denna.Den andra formen av folkomröstningar som kananordnas enligt grundlagen är rådgivande omröstningar.Dessa kan anordnas med kortare varsel och beslutas avriksdagen med vanlig enkel majoritet. Riksdagenbestämmer också vilka alternativ som skall underställasväljarna. Efter omröstningen kan fritt ta ställningi den fråga omröstningen gällt.Rådgivande folkomröstningar har förekommit fyragånger i vårt land. Tre av dessa har ägt rum underefterkrigstiden, den senaste, kärnkraftsomröstningen,1980. I har då och då förekommit krav påfolkomröstningar. Det gäller t ex kyrka--stat-frågan. Och nuhar samtliga partier bundit sig för att det skall bli enomröstning i EG-frågan.Folkomröstningar -- även om de inte förekommersärskilt ofta -- är således ett viktigt inslag i vårt politiska liv,eftersom de gäller stora och kontroversiella frågor och vimåste utgå ifrån att de kommer att användas även framöver.Enligt vår mening är det naturligt att så sker. Det kansärskilt nämnas, att ett EG-medlemskap kan ge särskildaanledningar till nya folkomröstningar. Så har det varit i fleraEG-länder. och verksamhetsområdenförändras, och dessa förändringar kan vara av ett sådantslag att det är väl befogat, att ge medborgarna direktmöjlighet att ta ställning.Det är således mycket angeläget, attfolkomröstningsinstitutet har en sådan utformning, att detkan tillämpas på ett sätt som är meningsfullt och som väckertilltro hos allmänheten. Härvidlag finns det enligt vårmening stora brister.Folkomröstningen är enbart rådgivande. Det kan starktifrågasättas om detta är en bra ordning. I den debatt som nuförs om en kommande folkomröstning om EG-anslutningenhar det ideligen upprepats, att den skall vara beslutande ochdiverse utfästelser har gjorts om detta.Många har uppenbarligen inte varit medvetna om vilkaregler som gäller enligt grundlagen utan ställt kravet iförvissningen om att med ett särskilt beslut skullekunna bestämma, att omröstningen skall vara beslutande.Så är det således inte, om inte omröstningen i enlighet medde regler som angetts ovan knyts till valet . Det är i höggrad tveksamt om så kan komma att ske dels av tidsskäl,dels av det skälet att partierna önskar att omröstningen avolika skäl skall vara frikopplad från valet. Den debatt somförts om EG-omröstningen illustrerar brister i det gällandesystemet.En nackdel med det rådgivandefolkomröstningsinstitutet är att flera alternativ kanförekomma. Detta har vi erfarenheter av, senast vidkärnkraftsomröstningen . Detta kan medföra -- så somskedde 1980 -- att inget alternativ får majoritet. Tvister omhur omröstningsresultatet skall tolkas minskar effekten avfolkomröstningen och tilltron från allmänhetens sida till debeslutandes ärliga vilja att bry sig om vad väljarna sagt.Även vad gäller den kommande EG-omröstningen har detförekommit propåer om att flera alternativ borde lanseras.Redan formuleringen av de frågor som skall gå tillomröstning är med det nuvarande systemet öppen förpolitiska dispyter, och misstankar kan lätt uppkomma attfrågeformuleringen är taktiskt betingad.Vi har från upprepade gånger krävt, att deerfarenheter som vunnits i vårt land och i andra länderunder efterkrigstiden skall sammanställas, utvärderas ochläggas till grund för nya regler om folkomröstning. Vividhåller och upprepar detta krav.Målsättningen bör vara att arbeta fram ett förslag, somundanröjer de brister som finns i systemet medrådgivande folkomröstningar. Det naturliga bör vara, attomröstningarna skall vara beslutande, vilket de är i flertaletandra länder.Det som ligger närmast till hands är att anknyta till deregler som gäller för folkomröstningar i grundlagsfrågormen utan den bindning till bl a de tidsregler och denknytning till de allmänna valen som där gäller.I ett avseenden förefaller det särskilt lämpligt att haliknande regler. Det gäller den omständigheten, attriksdagen först skall fatta ett beslut men att detta beslut påvissa villkor kan gå till folkomröstning.Det är en uppenbar fördel, att först fattar ettbeslut i den fråga som väljarna skall rösta om. Partierna hardärmed tvingats att klart redovisa motiv ochställningstaganden före omröstningen. Denna kommervidare alltid att gälla en konkret, och avgränsad fråga. Deröstande har att säga ja eller nej till det beslut som riksdagenfattat. Några svårigheter att tolka omröstningsresultatetuppkommer inte.Vilket minoritetsskydd som bör byggas in vad gällerandra frågor än grundlagsfrågor kan behöva övervägasytterligare. Vidare bör övervägas om alla frågor under allaomständigheter skall kunna gå till omröstning eller om enriksdagsmajoritet i vissa fall skall kunna förhindra detta.Det finns nämligen ett antal frågor under riksdagensdomvärjo, där snabba beslut kan vara nödvändiga. Tilldessa hör t ex vissa skattebeslut, som i ett givetkonjunkturläge kan påfordra stor skyndsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av reglernaom folkomröstning i enlighet med vad som anförts imotionen.