mot · GG02Bo238 · 1993-01-26 00:00:00 — Med hänsyn till det allt försämradearbetsmarknadsläget för byggnadsarbetare uttaladeutskottet att för de ansökningar som kommit in tilllänsbostadsnämnderna före utgången av 1992 skulleregeringen bemyndigas att tillämpa regler.Ett enigt bostadsutskottet (1992/93:BoU2y) uttaladedessutom att regeringen bör redovisa om ytterligareåtgärder behöver sättas in för att stimulera ROT-verksamheten. skärpte uttalandet genomatt begära ett ROT-program som regeringenutlovade åtgärder för att stimulera ombyggnadsverksamhetinom byggsektorn.Att regeringen inte effektuerat något av dessauttalanden, kan inte ses som något annat än ren nonchalansmot . Förslagen återspeglar också regeringensoförmåga dels att ta enskilda människors ekonomiskabekymmer och oro på allvar, dels attkonkret göra något åt den onda cirkeln som skapas av attarbetslösheten ökar, hushållens konsumtionsutrymmeminskar och budgetunderskottet ökar.Under 1993 beräknades att ombyggnader av bostadshusskulle färdigställas till ett beräknat investeringsvärde av ca17 mdkr, samt bostadsförbättringsåtgärder (RBF) till ettvärde av ca 4,3 mdkr. Ca 23 000 personer är nu direktsysselsatta med ombyggnad och bostadsförbättring.Under resten av 1990-talet beräknasinvesteringsbehovet till ca 15 mdkr , vilket motsvararca 17 000 arbetstillfällen i den direktabyggnadsverksamheten.Dessa volymer förutsätter att åtgärderna kan finansierasmed nuvarande regler för räntestöd. Investeringarna avserfrämst modernisering av 1950-talsområden, upprustning avmiljonprogramområden, åtgärder för att att avhjälpatekniska brister samt åtgärder för ökad tillgänglighet.Nu föreslås att räntestöd till bostadsförbättringsåtgärderinte längre skall utgå. Alternativet är då att hyresfinansieraåtgärderna, vilka för SABO-företagen motsvarar etthyresuttag på ca /kvm (/mån) i genomsnitt föralla lägenheter.Med hänsyn till de mycket storaboendekostnadsökningar som redan genomfördabesparingar lett till och som kommer att bli följden avövriga aviserade räntebidragsindragningar finns inteutrymme för ytterligare boendekostnadsökningar i dennastorleksordning. Det alternativ som återstår är en dramatiskneddragning av investeringsvolymen. Endast akuta absolutnödvändiga åtgärder kommer att kunna genomföras. Enligtvår bedömning kommer investeringsvolymen att minska tillca hälften, dvs. till 7,5 mdkr . Detta medför att ca 11000 arbetstillfällen försvinner inom byggsektorn, vilketmotsvarar ca 2,5 mdkr i lägre skatte- och avgiftsinkomstersamt högre arbetslöshetskostnader. Vidare kommer statensintäkter för byggmoms att minska med ca 1,5 mdkr.Enligt folk- och bostadsräkningen 1990 finns ca 1 875 000permanentbostäder i småhus och ca 2 168 000 iflerfamiljshus. Ca 2 miljoner bostäder är byggda före 1960och ca 2,1 miljoner efter 1960. har ca 500 000byggts om och moderniserats. Även om ett fåtal lägenheterräknas som omoderna, finns mycket att göra för att nå enstandard som gör lägenheterna anpassade och tillgängligaför majoriteten av de boende.Under åren 1960--1975 producerades drygt 800 000lägenheter i flerfamiljshus. Många av dessa lägenheter bärmiljonprogrammets negativa förtecken både vad gällermaterialval och tekniska lösningar. Ombyggnadernabegränsades åren 1988--1990 som ett led i bekämpningen avöverhettningen på byggmarknaden. Ombyggnadsbehovetblir successivt allt större i detta bostadsbestånd och enkraftig ökning av ombyggnader borde därför komma tillstånd.Storstadsutredningen visade bl.a. att i bostadsområdenmed byggnads- och förvaltningstekniska brister ärsocioekonomisk resurssvaga hushåll överrepresenterade.Storstadsutredningen identifierade 21 bostadsområden iStockholmsregionen, 20 i och tio områdeni . Sammantaget bor avbefolkningen i respektive region i något av dessabostadsområden. För att motverka boendesegregation ochbegränsa kapitalförstöringen är det än viktigare attupprustnings- och ombyggnadsåtgärderna blir genomfördainom en mycket snar framtid.Utvecklingen i riktning mot mindre omfattandeombyggnader är positiv ur många aspekter. Att åtgärdaockså kommande men inte akuta behov har inte alltiduppfattats som positivt av de boende. De äldrelägenheterna har sin charm som inte bör förändras därföratt stammar eller annan teknisk utrustning behöver bytas.Boverket bedömer att omkring 300 000 lägenheterkommer att behöva byggas om under resten av 1990-talet.Vår bedömning är att det behövs särskildastimulansåtgärder för att nå ombyggnadsmålet.Att hitta åtgärder som ökar ombyggnadsverksamhetenoch minskar arbetslösheten är ekonomiskt och mänskligtfördelaktigt. Med nedanstående beräkning vill vi visafördelarna på både på kort och lång sikt.Boverket bedömer att 30 000 lägenheter kommer attbörja byggas om . Om man -- sombostadsutskottet föreslog -- använder förmånligareregler att gälla ansökningar som inkom så sent att de intehann behandlas av länsbostadsnämnderna före årsskiftetskulle ca ytterligare 5 000 lägenheter kunna påbörjas iombyggnadsverksamhet.Antalet sysselsatta i det direkta byggnadsarbetet ökarmed 1 750 personer och i bakomliggande led med likamånga, tillsammans 3 500 årsarbetare.Kostnaderna för en arbetslös byggnadsarbetareuppskattas av till 186 000. Förenkelhetens skull räknar vi här med perårsarbetare. Den totala kostnaden för 3 500 arbetslösa blir525 mkr . Kostnaderna för subventionerna för de5 000 tillkommande lägenheterna blir, med enombyggnadskostnad per lägenhet på , totalt 77mkr . Budgeteffekten under budgetåret1992/93 blir , /och resterande17 mkr under /95.Nuvärdet av de framtida subventionerna för de 5 000tillkommande lägenheterna blir totalt . Dettamotsvarar av kostnaderna för motsvarandearbetslöshet.Socialdemokraterna föreslår därför att 1992 årsombyggnadsregler skall gälla de ansökningar som inkom tilllänsbostadsnämnderna så sent 1992 att de inte hannbehandlas.Våra synpunkter på bostäder för äldre behandlas senarei motionen. Som ytterligare konkret åtgärd för att ökaombyggnadsverksamheten vill vi peka på att ett stort antallägenheter behöver byggas om för att bli mer tillgängliga såatt de äldre kan dröja med att byta bostad och miljö.Genom att använda ombyggnadsregler börytterligare ca 10 00 lägenheter kunna byggs om för att passatill våra äldre.Socialdemokraterna anser att räntestödet för underhålloch reparationer i hyres- och bostadsrättshus (RBF) skallbehållas.Stödet behövs för att möjliggöra de planeradeunderhållsoch reparationsåtgärderna och är dessutomnödvändigt för att ge byggarbetsmarknaden den stimulansden så väl behöver. Vi vill dessutom påminna om att stödetinfördes som en kompensation för egnahemsägarnasmöjlighet att lånefinansiera reparations- ochunderhållsåtgärder med ett räntestöd motsvarandeavdragsrätten på för räntan. Avvecklingen av RBF-stödet är dessutom en åtgärd som ytterligare rubbarkostnadsneutraliteten mellan ägarformerna.Om regeringens olika förslag om regelförändringar förombyggnader genomförs ökar boendekostnadernaytterligare. De ombyggnader som färdigställts under år1992 med regler har en månadskostnad på ca 4 700kr. För de lägenheter som färdigställs enligt 1992års regler blir månadskostnader ca . årsårgång blir kostnaden ca 5 900 med det nyabostadsfinansieringssystemets regler, och ökar genomförslaget om avskaffat RBF-stöd till i månaden.I samma penninggvärde (1993) blir kostnaden för enombyggnad färdigställd ca . Om RBF-stödetavskaffas ökar kostnaden med ca ochenligt förslag om minskade räntebidrag med ytterligare ca350 kr , sammanlagt per månad.Hyrestaket, motsvarande ett jämförelsevis rimligtbostadsvärde, är (ca 800kr/kvm).Kostnadsnivån är alltså redan med dagens reglerbesvärande hög, och de flesta berörda hyresgäster ochbostadsrättshavare kan inte betala vad det kostar, och villinte heller delta i ett beslut om ombyggnad.Socialdemokraterna anser att samhällets stöd förombyggnadsverksamhet inte kan tillåtas bli lägre än de av bidragsunderlaget som finansieringssysteminnebär. Därför yrkar vi avslag på de föreslagnaförsämringarna av ombyggnadsreglerna från och med 1994.Förslagets ''negativa'' stimulans (det blir värre sedan),ger inte heller den eftersträvade effekten, dvs att ökaombyggnadstakten och 1994 för att minskaarbetslösheten. Trots avtrappningen kan det varaekonomiskt fördelaktigare att skjuta investeringen påframtiden. Det överskott som fastigheten ger föreombyggnad räcker för att möta minskaderäntebidrag jämfört med att göra ombyggnadenidag.Det skall inte längre vara möjligt att med samhällets stödfå bygga till det egna hemmet den dag familjen växer ochhuset blir trångt. Att som regeringen motivera förslagetmed ''att de hushåll som anser sig behöva störrebostadsutrymme än vad de har i det småhus där de bor, idagkan finna detta i det småhusbestånd som redan finns'' ärcyniskt. I storstäderna och de större tätorterna kan mansäkert finna en bostad som passar behoven -- om man ärberedd att också byta bostadsområde med allt negativt somdet kan innebära för barnens kamrater, dagis och skola.Utanför de större tätorterna är det nog inte ens möjligt utanatt familjen också behöver byta bostadsort.Icke-statliga kulturlokaler och samlingslokalerBehovet av samlingslokaler är stort. Under denhögkonjunktur som rått under senare delen av 1980-talethar en mängd projekt arbetats fram som inte kunnatförverkligas. Det är därför möjligt att mycket snabbtkomma igång med kultur- och samlingslokalbyggande överhela landet. Det skulle ge ett värdefullt tillskott förbyggsysselsättningen som träffpunkter förmänniskor kommer till. Vi föreslår att ramen för anslageticke-statliga kulturlokaler ökas med samt att ramenför anslaget till allmänna samlingslokaler ökar med 25 mkr.Konstnärlig utsmyckningRiksdagen har beslutat avveckla bidraget till konstnärligutsmyckning i bostadsområdena. Bidragen till konstnärligutsmyckning har betytt mycket när det gällt att utrustabostadsområdena med kvalitetskonst, som detskapat arbetstillfällen för konstnärer. God konst ibostadsområden ger de boende skönhetsupplevelsersamtidigt som konsten ger en känsla av identitet ochsamhörighet med det egna bostadsområdet. Vi föreslår attbidraget återinförs och fastställs till 15 mkr.Återvinning minskar arbetslösheten inom byggsektornFör att uppnå målet om bl a återvinning på miljöområdetarbetar flertalet kommuner med att systematisera enseparering av olika avfallstyper. För att kommunernascentrala arbete skall bli effektivt, krävs att hushållen görden grundläggande källsorteringen av hushållssopor ochavfall. Många kommuner ställer krav vid nybyggnationatt köksinredningarna skall vara anpassade för källsorteringav sopor. Merparten av köken i dagens 4 miljoner bostäderhar inte förutsättningar att sortera och spara avfall. Genomskåpbyten och i vissa fall, enklare metoder, kan merpartenav köken snabbt anpassas till de nya förutsättningarna. Engenomsnittlig kostnad för en anpassning avköksinredningen till källsortering beräknas kosta ca 7 000 krper bostad.Kommunala fastigheterPå varje ort finns en rad kommunala fastigheter som är ibehov av mer eller mindre omfattande reparationer.Tidigare har stimulansbidrag utgått för att påskyndabehövlig upprustning av främst skolbyggnader. ISocialdemokraternas partimotion om Arbete och tillväxtyrkas att stimulansbidraget återinförs.I den socialdemokratiska partimotionen 1991/92:Fi41våren 1992 redovisades en inventering av bl a viktigakommunala ny- och reinvesteringar i byggnader, gator ochvägar samt vatten- och avloppsledningar som kunde sättasigång med mycket kort varsel. Merparten av dessa objekt ärännu inte påbörjade.Bostaden måste ses som en del av den totala miljön. Detär människornas upplevelse av helheten som skapartillhörighet och gemenskap. Skötseln och omsorgen ombostadsområdenas utemiljö är bland det första som fårstryka på foten i kärva ekonomiska tider. Vård ochskapande upprustning av bostadens närmiljö ger bådearbetstillfällen och bidrar till de boendes trivsel ochhemkänsla.I den socialdemokratiska partimotionen om Arbete ochtillväxt föreslås direkta lönesubventioner för ROT-åtgärderinom kommunerna. Det kan ske genombyggherreupphandling på marknaden, där AMS anvisararbetslösa byggnadsarbetare och subventionerar deraslöner.StudentbostäderGenom redan fattade beslut kommer den statligahögskolan att öka intagningsplatserna med ca 10 000årsstudieplatser. uppstår därmed ettackumulerat behov av studentbostäder. Högskoleorternakan räknas in bland de orter som tidigare haft enöverhettning och drabbats av många tommakontorslokaler. Dessa lokaler ligger oftast i centrala lägenoch bör kunna byggas om för att passa yngre studenter somännu inte bildat familj.Högskolorna har stora behov av både nybyggnation ochunderhåll.Boende för äldreNästan en femtedel av landets invånare är ochäldre. av dessa bor i egna lägenheter.Fram kommer antalet ålderspensionäreri stort sett att vara oförändrat. Dock ökar antalet personersom är och äldre.1990-talets stora bostadsutmaning blir därför att klara deäldres behov av ett mer anpassat boende. Också ur denaspekten är ett högt bostadsbyggande nödvändigt samtidigtmed att de bostäder som byggs blir tillgängliga förrörelsehindrade. Äldre och handikappade skall i störstautsträckning kunna bo kvar i sin invanda bostad eller sittbostadsområde.Men det behövs också en kraftig utbyggnad av särskiltanpassat boende för de äldre.Bedömningen pekar mot att det fram behövsett tillskott på uppemot 100 000 bostäder med godtillgänglighet och med möjligheter till omfattande serviceoch vård av äldre människor. har vidare pekat påett dokumenterat behov av 25 000 gruppbostäder undersamma period.Vi anser att det är särskilt viktigt att i svåra tider satsa pååtgärder, som på en gång kan ge välfärd åt våra gamla ochsysselsättning i byggsektorn. Undersökningar visar attpensionärer med låg eller ingen ATP, ofta kvinnor, har ensämre bostadsstandard än befolkningen i övrigt. Många avdem har både behov och önskemål om att få flytta tillservicelägenheter eller andra särskilda boendeformer för attfå tryggheten av att ha personal i närheten. Andra behöverflytta till en modern och lättillänglig lägenhet för att de villklara sig själva hemma längre. Det som finns eller kommeratt finnas tillgängligt i denna situation är oftastnyproducerade lägenheter.Den tidigare socialdemokratiska regeringenformulerade direktiven till utredningen om det framtidabostadsstödet till pensionärer. Huvudtanken var att ha ett bostadsstöd som ger förutsättningar förpensionärer med låg eller ingen ATP att kunna efterfrågaoch bibehålla en god bostad både vad gäller utrymmes- ochutrustningsstandard, utan att boendekostnaderna skulleminska möjligheten att också i övrigt ha en tillfredsställandestandard.Det underströks särskilt att bostadsstödet i hög gradskulle inriktas på att vara ett högkostnadsskydd.Bostadsstödet skulle vara enhetligt kommunerna emellan såatt en pensionär skulle ha möjlighet till samma standardoavsett kommun.Ansvaret för de äldres särskilda boende har genomÄDEL-reformen än starkare förts över till kommunerna.Från nästa år kommer staten att ta det fulla ansvaret förkommunalt bostadssstöd till pensionärerna.Ett gott bostadsstöd till pensionärer med låg eller ingenATP skulle också ha den önskvärda effekten att stimulerabyggandet. Socialdemokraterna föreslog i en motion tillriksdagen förändringar i de kommunalabostadstilläggen som skulle ge pensionärer med låg elleringen ATP möjlighet att bo i ändamålsenliga och ävennyproducerade lägenheter. Kommunerna skulle med deföreslagna förändringarna våga satsa på att bygga devälbehövliga äldrebostäderna när de har trygghet i attpensionärerna har råd att efterfråga också de bra,nyproducerade, men dyra bostäderna.Få kommuner har färdigarbetade program och planerför hur man förbättrar tillgängligheten i sinabostadsområden samt analyser hur man skall kunna mötade äldres behov av olika typer av bostäder som t.ex.servicebostäder, ålderdomshem och gruppbostäder.Arbetet med att ta fram dessa program måste intensifieras.Avsaknaden av program för äldreboendet är en mycketunderskattad trygghetsfaktor.För att nå sitt syfte måste de regler som gäller för bidragtill t.ex. nybyggnad och ombyggnad av gruppbostäder föräldre vara flexibla. Det bör i huvudsak ankomma pårespektive kommun att utifrån lokala förutsättningar ochvissa angivna funktionskrav fatta beslut. En självklarhet isammanhanget är att bostäderna skall vara tillgängliga förmänniskor med funktionshinder.En annan utgångspunkt måste vara att det inte får bli enåtergång till tidigare institutionsboende. Av denanledningen anser vi att det bör införas krav om minstkokskåp i varje gruppbostad.Det är viktigt att vi med förtur löser de äldresbostadssituation. Det är kommunerna som har det direktaoch övergripande ansvaret men resultatet bör bli än bättreoch resultatet uppnås snabbare i nära samverkan där statenpåskyndar sitt ansvarstagande för bostadsbidragen samtmedverkar till en konstruktiv lösning för ett ökat byggandeav äldrebostäder.BostadsbidragSocialdemokraterna anser att bostadsbidragen är enviktig del av den sociala bostadspolitiken. Bostadsbidragensuppgift är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter atthålla sig med goda och rymliga bostäder. De mål riksdagenställde upp 1987 innebär att bostadsbidragen skallbyggas ut så att även de familjer som är beroende avbostadsbidrag skall kunna hålla varje barn med ett egetrum.Riksdagsbeslutet innebar att stödet till hushåll medhöga bostadsutgifter skulle byggas ut så att det i betydligtstörre utsträckning rymmer utgifter för nybyggdalägenheter. Det angavs vidare att man skulle ta hänsyn tillden fördelningspolitiska profilen och därför inte sänkabostadsbidragen för dem som har låga bostadsutgifter.Bostadsbidragen har god fördelningspolitiskträffsäkerhet. En tredjedel av bidragen går till de avhushållen med de lägsta inkomsterna. Hälften av bidragengick till de av hushållen med de lägsta inkomsterna.De av de bidragsberättigade hushållen som hade dehögsta inkomsterna fick av de totala bidragen. Itider med mycket begränsade ekonomiska möjligheter ärdet än viktigare att fördela de gemensamma resurserna påett rättvist sätt. Det är omöjligt att göra annat änteoretiska bedömningar av hur boendekostnader och andrahushållsutgifter kommer att påverka de enskilda hushållenfrån 1993. Bostadsbidragen är och bör även framgent varaett av samhällets instrument för att fördela resursernasolidariskt på bostadsmarknaden. Alla människor skall harätt till en god bostad till en rimlig kostnad.Det är därför nödvändigt att regeringen gör enbedömning av hur främst de närmaste årens ekonomiskautveckling kommer att påverka de enskilda hushållen. Enviktig del i den analysen är en redovisning hurboendekostnaderna ökar i olika årgångar av bostäder och iolika upplåtelseformer. För att bedöma behovet ochdärmed samhällets kostnader för bostadsbidragen böranalysen också omfatta om de hushåll som behöverkompensation för ökade boendekostader verkligen fårbostadsbidrag.Bostadsbidragens bostadspolitiska roll kommersannolikt att öka ytterligare . Detta är ennaturlig konsekvens av den allmänna utvecklingen frångenerella till selektiva bostadsstöd som inleddes i och med1990--skattereform.Vid en eventuell EG-anslutning kommer ocksåbostadsbidragens ställning som bostadspolitiskt -- tillskillnad från allmänt socialpolitiskt -- stöd att behövastärkas. Detta för att undvika EG:s s.k. exportkrav, somgäller för förmåner inom den allmänna socialförsäkringen.Det gäller nu att skapa en rationell organisation, däröverförandet av ansvaret för beviljande och utbetalande avbostadsbidragen till försäkringskassorna har administrativaoch förhoppningsvis också kan ge ekonomiska fördelar.För att bibehålla och ytterligare markerabostadsbidragens bostadspolitiska roll är det viktigt attBoverket, som expertmyndighet för bl.a.bostadsförsörjning och byggande, även fortsättningsvisbehåller ansvaret för frågor som hänger samman medregelsystem och tillämpningsföreskrifter, anslagsberäkningoch anslagsframställning.Genom att , som administrativhuvudman för försäkringskassorna, ges ansvaret för deuppgifter som hör samman med själva beviljandet ochutbetalandet av bidragen, markeras att bostadsbidragen haren bostadspolitisk funktion och inte är ett allmänt socialtstöd till ekonomiskt svaga hushåll.AvregleringVi är öppna för att genomföra förenklingar ochförändringar i låne- och byggbestämmelser. Ett sådantarbete inleddes också av den socialdemokratiska regeringeni anslutning till den nya bostadsfinansieringen.De beslut som fattat innebär att kommunernaberövats sina möjligheter att planera bostadsförsörjningenoch därmed få fram de bostäder som behövs. Detta äroacceptabelt.Motiven för denna s.k. avreglering är att den skulle ledatill sänkta byggkostnader. Detta är ett allmänt påstående.Några belägg för att så skulle ske finns inte.Den dryga hälft av det totala byggandet i som ärinriktat på näringslivets behov av kontors- ochföretagslokaler styrs helt av marknaden. Under perioden1985--1990 då överhettningen var som mest utpräglad påbyggområdet i vårt land, var det näringslivsbyggandet somdrog i väg kraftigast. Näringslivets krav på byggkapacitet --arbetskraft och material -- var så stor att det uppstod bristpå arbetskraft och material, vilket medförde attkostnaderna steg i höjden.Inom näringslivet var man, för att få fram denbyggkapacitet man ansåg sig behöva, beredd att betala depriser som krävdes. Så blev näringslivsbyggandettändvätskan i den inflationsbrasa som drabbadebyggsektorn. Det fick självfallet återverkningar också påbostadssidan, eftersom man konkurrerade om sammatillgängliga kapacitet. Marknadskrafternas fria spel på denoreglerade delen av byggsektorn var ledande och drev uppkostnaderna även för det reglerade bostadsbyggandet.Därför är det fel att påstå att den kostnadsuppgång vihade i bostadsbyggandet, ,berodde på regleringar på bostadssektorn. Den hadesamband med den överhettning som de kraftiga kraven påbyggresurser från näringslivets sida ledde till.Avgörande för en framgångsrik bostadspolitik är att denär väl förankrad där den skall förverkligas, dvs ikommunerna. Markvillkoret och den kommunalabostadsanvisningsrätten var två viktiga medel förkommunerna att bedriva den bostadspolitik som svarar motkommunernas önskemål. Dessa instrument har riksdagenavskaffat.Markvillkoret syftade till att dämpa den prishöjandekonkurrensen om marken och därigenom dämpaprisutvecklingen.Syftet med den kommunala bostadsanvisningsrätten varatt åstadkomma en rättvis och behovsanpassad fördelningav ny- och ombyggda bostäder. Om målet om allas rätt god bostad skall kunna upprätthållas, är det viktigt att debostäder som produceras kan komma alla till del. Dettasker bäst genom samhällets medverkan.Vi föreslår att markvillkoret och den kommunalabostadsanvisningsrätten återinförs som krav för statligtstöd.Norm- och regelfloran för bostadsbyggandet kan isämsta fall bidra till uttunnad kompetens och mindreansvarstagande. För planerare och arkitekter kan det varaenklare att luta sig mot normer än att utveckla fantasi,kreativitet och skaparkraft.Vi socialdemokrater anser att det finns anledning attgenomföra förenklingar i olika regelverk. Utgångspunktenbör vara att det är funktionerna i olika krav på boendet somär det viktiga, inte hur dessa funktioner genomförs. Vi kanta lärdom av vår nordiska granne . De arbetar medatt återskapa sina avskaffade regelverk, eftersombostäderna blev sämre planerade när regelverken togs bort.Åtgärder mot sjuka hus, buller och ökatkonsumentskyddUnder senare år har konstaterats att vi, trots världenshögsta bostadsstandard, har en rad brister i inomhusmiljön.Främsta orsaken till sjukahus-problemen är användningenav olämpliga byggnadsmaterial, brister i byggmetoder ochprojektering.Allt större del av befolkningen lider av allergier elleröverkänslighet.