ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Bo414 · 1993-01-26 00:00:00 — Utveckla de kommunala bostadsförmedlingarnaKommunala bostadsförmedlingar är ett viktigtbostadspolitiskt instrument, som skall syfta till atttillfredsställa människors bostadsbehov på ett rättvist sätt.En förutsättning för att bostadsförmedlingen ska kunnafungera på ett bra sätt är att tillräckligt många lägenheterställs till förfogande för förmedling.Lediga lägenheter bör i största möjliga utsträckningförmedlas av en organisation med integritet, med möjlighettill kontroll och insyn och utan vinstintresse. Det är barakommunala bostadsförmedlingar som svarar mot dessakrav.Kommunerna måste ha lagliga möjligheter att få tillgångtill lediga lägenheter. Kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen gör att de måste ha ett inflytande överde bostäder som byggs.Att bostadsförmedling är en angelägenhetbör emellertid inte hindra olika bostadsföretag från att hainterna bytesköer eller tillgodose dem som bosparar i sinbostadsrättsorganisation.Det är inte nödvändigt att alla kommuner harbostadsförmedlingar eller att de drivs helt i regi,men de måste stå under kommunalt överinseende ochkommunen måste ha möjlighet att påverka fördelningen avbostäder.För att utveckla och förbättra servicen frånbostadsförmedlingarna till både bostadssökande ochfastighetsägare kan det vara nödvändigt att förmedlingarnages möjlighet att ta betalt för vissa tjänster, utöver vad somnu är tillåtet.Förmedlingen bör emellertid i första handskattefinansieras och/eller betalas av fastighetsägarna.Först i andra hand bör verksamheten finansieras med hjälpav avgifter från bostadssökande. Viss grundservice ochregistrering (''att stå i kö'') ska vara gratis förbostadssökande och förmedlingsavgift erläggas bara försådana tjänster som ger resultat i form av bostad.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om förnyelse och utveckling av dekommunala bostadsförmedlingarna.Det behövs en förändring av lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt (anvisningsrättslagen) genominförande av en generell skyldighet för fastighetsägare i dekommuner som vill tillämpa lagen att godta de hyresgästersom kommunen anvisar.Vidare bör sådana förändringar genomföras somunderlättar kommunernas möjligheter att få tillgång tilllediga och nyproducerade hyres- ochbostadsrättslägenheter i enlighet med vad som sägs i dennamotion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förnyelse och utveckling av dekommunala bostadsförmedlingarna,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om bostadsanvisningsrätt attfastighetsägare måste godta de hyresgäster som anvisas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas möjligheter att fåtillgång till lediga lägenheter.
mot · GG02Bo415 · 1993-01-26 00:00:00 — Förbudet mot dubbelupplåtelse av bostadsrätt infördes förbud mot s.k. dubbelupplåtelse avbostadsrätt. Förbudet innebär att en hyreslägenhet inte fårupplåtas med bostadsrätt så länge hyresförhållandet består.Syftet med förbudet mot dubbelupplåtelser var attkomma till rätta med en typ av spekulativa ombildningar tillbostadsrätt som förekom i bl.a. under slutet av1970-talet. En fastighetsägare kunde då -- helt utanhyresgästernas insyn eller medverkan -- själv bilda enbostadsrättsförening, upplåta alla lägenheter medbostadsrätt till sig själv och därefter sälja ut lägenheterna enoch en.Förbudet mot dubbelupplåtelse har, tillsammans medandra ändringar i bostadsrättslagen, haft åsyftad effekt;hyresgästerna och fastighetsägaren är jämbördiga parter viden ombildning. Garantier finns både för att hyresgästernasjälva har den fulla kontrollen över sin bostadsrättsföreningoch för att boende som önskar kvarstå som hyresgäster intefår sin ställning försvagad vid en ombildning.En effekt av förbudet mot dubbelupplåtelse är dock attpriset för en ombildning blir starkt beroende av andelenhyresgäster som vill medverka. I fall där många boendeönskar kvarstå som hyresgäster kandubbelupplåtelseförbudet därför omöjliggöra enombildning, trots att denna är seriös och helt saknar despekulativa inslag som förbudet är avsett att förhindra.För närvarande förhandlar många kommunalabostadsföretag med sina hyresgäster om ombildning tillbostadsrätt. Sådana ombildningar är bostadspolitisktangelägna som de helt saknar de spekulativainslag som motiverat förbudet mot dubbelupplåtelser.Om kommunen eller det kommunala bostadsbolaget fårmöjlighet att gå in som bostadsrättshavare till kvarvarandehyreslägenheter begränsas kraven på insatskapital från deboende som deltar i ombildningen. De kvarståendehyresgästerna kan känna full trygghet i vetskapen om attkommunen/det kommunala bolaget även framgent är derashyresvärd. Kommunen/det kommunala bolaget får slutligenviss tillgång till lägenheter i beståndet, även sedan dettaavyttrats.Mot denna bakgrund bör förbudet mot dubbelupplåtelseslopas i de fall upplåtelsen sker till kommun ellerkommunalt bostadsbolag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om partiellt slopande av förbudetmot dubbelupplåtelse i 4 kap. 3 § bostadsrättslagen.
mot · GG02Bo416 · 1993-01-26 00:00:00 — Förbättrat pantvärde för bostadsrätter Den som lånar pengar för att förvärva en bostadsrätttvingas betala högre ränta än den som lånar för att köpa villaeller t.o.m. fritidshus. Därtill är bankernas belåningsgradlägre för bostadsrätter, mot förvillor.Ett skäl till bostadsrättens lägre pantvärde är attbostadsrätten utgör lös egendom. Den kan inte intecknasoch det registreringssystem som finns för pantsättningar ärmindre pålitligt än det officiella inskrivningsväsendet förfast egendom.Det finns emellertid andra inslag i regelsystemet sombidrar till att bostadsrätten inte anses utgöra ett förstklassigtkreditobjekt. Hit hör inskränkningar i panthavaresmöjligheter att förfoga över ianspråktagen pant, liksomförhållandet mellan långivaren och bostadsrättsföreningeninför en utmätning.För att stärka förfogandemöjligheterna bör ibostadsrättslagen införas en tvingande bestämmelse sominnebär att juridisk person, t.ex. en bank, inte får vägrasinträde i föreningen om förvärvet skett efterpantrealisation. Detta skall gälla oberoende av ompantrealisationen skett vid auktion ellermarknadsförsäljning. Bostadsrättslagen bör även justeraspå så sätt att föreningen i dessa fall inte äger rätt attmotsätta sig uthyrning av bostadsrätten i andra hand.Pantsättning av en bostadsrätt kan ses som enpantsättning av bostadsrättshavarens nettobehållning iförhållandet mellan honom och bostadsrättsföreningen.Detta innebär att föreningens fordringar påbostadsrättshavaren i princip har företräde framförpantfordran. Således kan föreningen enligtbostadsrättslagen kräva en förvärvare på förfallna avgiftersom tidigare bostadsrättshavare underlåtit att betala.Konsekvensen är att pantens värde minskar i den månbostadsrättshavaren drar på sig skulder i förhållande tillbostadsrättsföreningen, t.ex. genom att inte betalaårsavgiften. Vid en försäljning på exekutiv auktion måsteden som ropar in bostadsrätten också vara beredd att betalaföreningens fordran. Får föreningens fordran fortsätta attväxa kan panten bli värdelös.Dessa regler bör ändras så att bostadsrättsföreningarnafår vara med och konkurrera om sina fordringar på sammavillkor som övriga fordringsägare. Därigenom fårföreningarna också ett starkare intresse av att agerasnabbare mot avgiftsunderlåtelser och risken undanröjs föratt bostadsrättens värde urholkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder med syfte att förbättrabostadsrättens värde som pant.
mot · GG02Bo417 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är vanligt att fastigheter i är uppsplittradepå många smådelar på olika håll. De flesta fastighetsägarevill gärna föra samman sin egendom. Omarronderingen ären god utväg. Problemet har varit att samhället krävt en vissminsta storlek på fastigheten, så att en del fruktat att bli avmed sitt jord- och skogsinnehav och allt som detta ger.Kraven har emellertid nu mildrats betydligt. Minimikravenhar sänkts till eller den lägre arealgräns som kanföranledas av rådande förhållanden i området, somlänsstyrelsen i säger.Insikten växer att det ensidiga storskalighetstänkandesom rått varit förödande för naturen. Det har drivitsfram av storskogsbrukets synsätt och behov av storamängder massaved. Ett bondeskogsbruk med småbrukningsenheter ger mer utrymme för ekologisk mångfald.Om man ''försummar'' sin skog innebär det att vi får kvarmer naturskog, vilket kan visa sig helt väsentligt iframtiden. Kvalitet främjas inte i storskaligt skogsbruk.Också när det gäller jordbruket börjar man tänka om.Ett varierat landskap har ett egenvärde. Det är heltväsentligt för en bygd att många människor ägnar sig åt attbruka och vårda marken. Vi börjar inse att jordbruk intebara är lika med stora gårdar, ensidigt tänkta somleverantörer av råvaror till livsmedelsindustrin.Länsstyrelsen i har beslutat om nyariktlinjer för omarrondering. Bland annat ska den i förstahand göras där det finns en klar och positiv viljeinriktning.I har försök med frivillig omarrondering, en s kmarkbytarbörs, bedrivits . Intresset frånmarkägarna har varit mycket positivt, men man har dragitsig för kostnaderna, eftersom fastigheterna inte kan bäradem. Statsbidrag har inte utgått. Lantmäterikostnadernaupplevs, enligt Mellanskog, som orimliga och måste sesöver.Enligt fastighetsbildningslagen utgår statsbidrag vidomarrondering. Markbyten kan naturligtvis ske på frivilligväg, men då utgår inga statsbidrag eftersomfastighetsbildningslagen i tolkas så att det inte ärfråga om omarrondering om någon markägare har rätt attställa sig utanför.Detta ''allt eller intet''-tänkande borde nu kunnaöverges. En markägare som inte vill slå ihop sin egendomkan ha goda skäl till detta, medan det i samma trakt kanfinnas markägare som verkligen behöver omarrondering.Lagen bör ge utrymme för länsstyrelserna att kunnaförmedla statsbidrag också när vissa fastigheter ställsutanför en omarrondering. Detta bör kunna ske genom enenkel justering i fastighetsbildningslagen, som utskottetombedes utarbeta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ändra fastighetsbildningslagen föratt underlätta omarrondering, i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GG02Bo418 · 1993-01-26 00:00:00 — Den enskilda äganderätten är en oundgängligförutsättning för en väl fungerande marknadsekonomi. Densom äger något är i de flesta fall benägen att ta väl hand omsin egendom. Äganderätt har alltså betydelse bådeprivatekonomiskt och nationalekonomiskt genom attägandet normalt är en garanti för att egendomen sköts väl.Vid den övergång från planekonomi tillmarknadsekonomi som äger rum i Öst- och Centraleuropahar ett av de största hindren visat sig vara den oklaralagstiftningen om äganderätt och svårigheter att garanteraäganderätten till marken. För att kunna garantera rätten tillmarken och registrera lagfarter, krävs att fastighetsgränserfastställs, samt att kartor och register över fastighetertillskapas. har ett väl utvecklat system förfastighetsbildning och fastighetsregistrering och är ett av deledande länderna i världen inom dessa områden.Lantmäteriverket bedriver en omfattandeuppdragsverksamhet utomlands. förfastighetsdata bedriver också en framgångsrik verksamhetutomlands. De båda myndigheternas verksamheterutomlands kompletterar varandra. Den verksamhet somhittills bedrivits av och i Öst- ochCentraleuropa har varit lyckosam och uppskattad, men intetillräcklig. Det är nödvändigt med mycket mer omfattandeinsatser på fastighetsområdet för att möjliggöra ochunderlätta övergången till en fungerandemarknadsekonomi.Den minskade byggnadsverksamheten i har bl.a.medfört sysselsättningssvårigheter för personal medlantmäteriutbildning. Denna personal kan utgöra en viktigresurs för en omfattande och kvalificerad arbetsinsats iÖsteuropa.Följande insatser föreslås:För att ökalivsmedelsproduktionen och skapa förutsättningar tillutkomst och fast boende, behöver dessa länder ökat stödmed landreformen och etablerandet av privata jordbruk.För att motverka den växande olagliga handeln, ''svartaaffärer'' med marken, behöver det påbörjade arbetet inomfastighetslagstiftningsområdet påskyndas.För attunderlätta handelsutbytet med , krävs attäganderätten till marken blir klarlagd, samt attäganderätten kan säkerställas. För detta krävs insatser meduppbyggande av fastighetsregister.För uppbyggande avfastighetsregisterkartor behövs insatser inom kartområdet.Sverige ligger även här långt framme. En spin off-effektgenom satsning på fastighetsregister och registerkartorbaserat på ortofototeknik är att dessa kartor också kanutgöra planeringsunderlag för infrastrukturuppbyggnad,miljöinventeringar, skogsändamål, m.m.Förorganisationsuppbyggnad av kart-, fastighetsbildningsochfastighetsregister samt fastighetsvärderingsverksamhet, börrådgivningsverksamheten intensifieras.Genom insatser inom de föreslagna områdena skapas,förutom bättre möjligheter för utvecklandet avmarknadsekonomi i de angivna länderna, ocksåförutsättningar för långsiktig tjänsteexport som kan gagnabl a svensk byggindustri, samt underlätta för svenskaexportföretag att göra etableringar i ochdärigenom befrämja framtida handelsutbyte.Regeringen bör utreda möjligheterna att anvisa medelför de ovan nämnda insatserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsbildningsinsatser iÖsteuropa.
mot · GG02Bo419 · 1993-01-26 00:00:00 — har på uppdrag av regeringen utarbetatförenklade byggregler där man i ökad utsträckning går övertill funktionskrav. Det är bra. Förslaget är ute på remiss ochnär remissrundan är klar så är det önskvärt att regeringenlåter ta del av resultatet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen genom en propositionbereder tillfälle att lämna synpunkter påutformningen av de nya byggreglerna.
mot · GG02Bo501 · 1993-01-26 00:00:00 — Brandvarnare i varje lägenhet Behovet av brandvarnare i lägenheter är stort. Enligtuppgift saknas brandvarnare i tre lägenheter av fyra.Byggmaterialet i dagens bostäder är mycket brandfarligt.Man kan också läsa i massmedia om lägenhetsbränder somfått förödande konsekvenser för lägenhetsinnehavare. Entidig upptäckt av bränder minskar skadegörelsen. Detborde därför finnas en tvingande bestämmelse att varjelägenhet skall utrustas med en brandvarnare.Vi anser därför att en sådan bestämmelse bör införas isvensk byggnorm att brandvarnare installeras i allnyproduktion och i äldre bostäder i samband medreparation och renovering.Dessutom bör man med en intensivinformationskampanj till samtliga hushåll upplysa ommöjligheten att med detta enkla medel förebygga ochbegränsa bränder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett tillägg i svenskbyggnorm om installation av brandvarnare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till hushållen avbrandvarnare i våra bostäder.
mot · GG02Bo502 · 1993-01-26 00:00:00 — Den kommunala vetorätten i naturresurslagen Den kommunala vetorätten, som innebär att enkommun har rätt att säga nej till etablering av miljöstörandeanläggningar i den egna kommunen, är en av hörnstenarnai den kommunala självbestämmanderätten, och enförutsättning för en reell demokrati.Kommunerna har ett övegripande ansvar för människorshälsa och för miljön i kommunen. Kommuninvånarnasrepresentanter i kommunfullmäktige måste därför ha rättatt bestämma, vilka typer av anläggningar ochverksamheter som skall finnas i kommunen.Riksdagen beslöt under /1990(1989/90:BoU29 Ändring i naturresurslagen) att göraallvarliga inskränkningar i den kommunala vetorätten,genom att ge regeringen möjlighet att bestämma omlokalisering av vissa typer av anläggningar i strid med enkommuns uttalade vilja.Ett exempel på lokaliseringar där regeringen skall kunnatvinga en kommun att ta emot är anläggning för förvar avutbränt kärnbränsle.En av de platser i vårt land där man vill undersökaberggrundens lämplighet för slutförvaring av utbräntkärnbränsle är på gränsen mellan norraBohuslän och . Dessa planer har väckt ett mycketstarkt motstånd i det berörda området. När planerna blevkända bildades en aktionsgrupp medsyfte att skydda mot sådana provborrningar.Aktionsgruppen har växt till en lokal folkrörelse och manhar nu hållit vakt för att förhindra provborrningar i mer än10 år, dygnet runt. har man varit framgångsrik i denkampen. De tre berörda kommunerna , Tanumoch förklarade samtliga att man ämnade utnyttjaden kommunala vetorätten som tidigare fanns i NRL för attförhindra att görs till en sopstation för utbräntkärnbränsle. När beslöt att göra inskränkningar ivetorätten upplevdes detta som ett mycket starkt hot motbygden.Detta visar på det felaktiga att starta produktion avkärnkraft utan att ha klart för sig var och hur det oerhörtgiftiga avfallet skall förvaras.Utgångspunkten i samhällsplaneringen måste vara attminimera det miljöfarliga avfallet. Produktion av varor ochenergi som resulterar i restprodukter och avfall som intekan destrueras eller återföras till naturens kretslopp böröverhuvudtaget inte tillåtas.Den kommunala självstyrelsen är starkt förankrad i vårtland. Genom en stark självstyrelse underlättasmedborgarnas möjligheter att påverka sin miljö. Dengenomförda inskränkningen i den kommunala vetorättenrycker undan grunden för en stor del av den kommunalasjälvstyrelsen och därmed människornas möjligheter attsjälva kunna påverka sin livsmiljö.Sett i ett EG-perspektiv är det också viktigt att stärkaden lokala självstyrelsen. Den s.k. närhetsprincipen sominnebär att beslut skall fattas på så lokal nivå som möjligttalar också för en förstärkning av den kommunalavetorätten.Riksdagen bör därför återigen stärka den kommunalavetorätten genom att upphäva 4 kap. 3 § andra stycketNRL.Det får ankomma på berört utskott att utformanödvändig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring inaturresurslagen som föreslås i motionen.
mot · GG02Bo503 · 1993-01-26 00:00:00 — Det råder en bristande överensstämmelse mellanCivilförsvarslagens 33 § sista stycket och Plan- ochbygglagens 8 kap 11 och 12 §§. Enligt den förra får intebygglov lämnas om det inte finns ett skyddsrumsbesked.Men enligt PBL ska bygglov lämnas om tre uppräknadevillkor uppfylls, vari skyddsrumsbesked inte ingår.Det är svårt att klara den kommunalaberedskapssamordningen och då få gehör för attskyddsrumsbesked måste finnas när man bygger inomskyddsrumsortens riskområden, när lagskriftningen ärtvetydig. Därför bör PBL justeras med hänsyn tillcivilförsvarslagens stadgande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i PBL.
mot · GG02Bo505 · 1993-01-26 00:00:00 — I alla byggnader förekommer byggvaror och ämnensom innehåller miljöstörande eller miljöfarliga ämnen.Exempel på sådana varor kan vara plaster, elektriskakomponenter, mätinstrument och kylskåp. Även materialsom PVC, asbest, fogmassor och mineralull kanförekomma.Vid framför allt rivning och ombyggnader riskerarsådana miljöstörande ämnen att spridas till omgivningenom avfallet inte hanteras på rätt sätt. Om det exempelvisdeponeras fel kan det ge upphov till allvarligaskadeverkningar. Därför bör frågan om miljökontroll införrivning av byggnad aktualiseras.Regeringen bör ges i uppdrag att pröva frågan om att gekommunerna möjlighet att exempelvis som ett led iprövningen av ett rivningslov få föreskriva att en lämpligform av miljökontroll av den aktuella byggnaden skallgenomföras. Vidare att få kräva in uppgifter om hurmiljöstörande material avses att bli omhändertaget m.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökontroll m.m. av byggnaderinför rivning.
mot · GG02Bo506 · 1993-01-26 00:00:00 — Konsumentanpassad funktions- och materialdeklaration på byggnader och lägenheter har regleringen av vårbyggnadsproduktion ökat, främst genom statliga normermen också genom vårt statliga lånesystem. Därmed harstaten haft en enhetlig kvalitetskontroll för produktionen.Det har medfört en tröghet mot att utveckla ettrikt och varierat bostads- och lokalutbud genom nyaplanlösningar, byggmetoder och produkter anpassade efterenskildas behov och önskemål.En uppluckring av reglerna håller på att ske inte minstgenom vår anpassning till EG och dess generella regler.Vidare har en avveckling påbörjats avbostadssubventionerna som i hög grad styrt utformningenav våra bostäder. Förslag till förändringar i PBL kommerockså att minska kommunernas inflytande överproduktionens utformning och då främst interiört.Dessa avregleringar kommer att öka intresset för attpröva nya och effektivare planlösningar, olikakostnadsbesparande byggmetoder som kanske inte behöverfölja standardiserade mått (svenska) samt nya byggmaterialoch produkter bl.a. de som med god framgång prövats i EGmen ännu inte på den svenska byggmarknaden.Men en mångfald av planlösningar, funktioner,byggmetoder och produkter kommer att försvåra för denenskilde konsumenten att ta ställning till vad som är bra ochmindre bra eller vad som är dåligt. Inte minst när det gällerfunktion och kvalitet på alla de produkter som byggts ihoptill en enhet samt för alla de material som byggts in och integår att se får konsumenten svårt att göra en bedömning.Därmed ökar behovet av information om hur byggnaderär uppförda samt vilka funktioner de klarar och vilkakvalitéer de har. En sådan information skulle underlätta förkonsumenterna att bedöma vad de betalar för. Enkonsumentanpassad information som deklarerar respektivebyggnads egenskaper och kvalitéer ökar den enskildekonsumentens möjlighet att jämföra olika objekt ochprodukter och därmed också medvetenheten om att rättvärdesätta efter sina behov och önskemål.För byggherrar och entreprenörer kommer kravet påinformation om byggnaderna att öka medvetenheten om attbygga rätt kvalité till rätt pris. Här kommer aktörerna attmarknadsföra sina byggnaders fördelar och framhävakonkurrenternas nackdelar vilket kommer att utökavariationsrikedomen i utbudet för konsumenterna, dettabåde utifrån deras kostnads- och kvalitetsintresse.Undertecknade föreslår med ovan sagda införandet avkonsumentanpassad funktions- och materialdeklaration påbyggnader och lägenheter vid all nyproduktion ochombyggnation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentanpassad funktions-och materialdeklaration på byggnader och lägenheter vid allnyproduktion och ombyggnation.