mot · GG02U20 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:244 Styrnings- och samarbetsformer i biståndet SammanfattningNy demokrati har lagt fram sin syn på biståndetsinriktning och omfattning i en rad motioner -- bl.a.1992/93:U234, U235 och i U255 -- vilket visar att vi ej delarregeringens uppfattning. Ny demokrati har dessutom iandra motioner föreslagit ett helt nytt grepp påbiståndsmyndigheterna både på hemmaplan och i fält.Detta görs också i den här motionen. I motionen behandlasföljande:Omorganisation av biståndsmyndigheternaNy utredning på biståndsområdet Multilaterala bidragenoch UD Projekttänkandet och avskaffandet av fastaprogramländer och dito landramar Ökad redovisning avbiståndet till såväl allmänheten som till riksdag och regeringKritik mot de s k åtagandevolymerna Krav påmotprestationer från mottagarländerna Ökat behov avgivarkoordinering Omvandla vissa beskickningar tillregionala enheter Rekrytering av chefer för de lokala ochregionala kontoren Integrationen och dessikraftträdandeOmorganisation av biståndsmyndigheternaVi anser att borde renodla biståndet till sådantsom vi är verkligt duktiga på och se till att den hjälpenverkligen når dem som mest behöver den. Vi menar attdagens befintliga myndigheter som SIDA, BITS,SwedeCorp, , , , SvenskExportkredit m.fl. bör omvandlas till två nya myndighetermed två skilda huvudinriktningar.Den ena ska ha det totala ansvaret för vad som kan kallashårdvara. Det kan vara katastrofinsatser, infraprojekt,flyktinghjälp, familjeplanering m.m. Till sin hjälp ska manha en operativ enhet med sådana tekniska och personellaresurser att de mycket snabbt kan vara på plats där hjälpenbehövs.Den andra myndigheten ska ha det totala ansvaret förmjukvaran. Exportkrediter, garantier, lån, skuldsanering,utrikeshandel, project management m.m. Självklart ska ettnära samarbete ske mellan de två myndigheterna i fråga omt.ex. projektfinansiering.De båda nya myndigheterna ska ha hela världen som sittarbetsfält, men med en prioritet på ochÖsteuropa.Ny utredning på biståndsområdetEftersom en ny utredning som rör olika myndighetersoch organisationers roll inom biståndsverksamhetenkommer att påbörjas avvaktar vi förslagen idenna kommande utredning för att sedan komma medytterligare förslag. Det är vår förhoppning att denna nyautredning fortlöper skyndsamt och att utredaren fårresurser i form av professionella rationaliseringskonsultertill sitt förfogande. Det är också av vikt att det i direktiventill utredaren finns med att hitta en struktur som är förenligmed EG:s biståndsstrategier.Multilaterala bidragen och UDI utredningen 1993:1 framhålls att det troligenskulle underlätta en sammanhållen multilateral politik omansvaret för dessa frågor överfördes helt tillUtrikesdepartementets avdelning för internationelltutvecklingssamarbete. finns det multilaterala anslagfrån en rad departement och från biståndsmyndigheterna.Det har visat sig vara svårt att få fram en samlad bild av t.ex.de svenska FN-anslagen. Detta måste naturligtvis åtgärdas.Ny demokrati föreslår att regeringen tar det samladegreppet för multilaterala insatser inomUtrikesdepartementet. I och med detta blir det enklare attse över de svenska anslagen och deras nivåer.Biståndsmyndigheterna ska således arbeta enbart medbilateralt bistånd.Angående en förändrad anslagsstruktur för biståndetNy demokrati instämmer i vikten av att såväl riksdagenssom regeringens möjligheter att styra biståndets inriktningförbättras. Om akuta hjälpbehov uppstår i ett land eller i enregion skall planeringen och organisationen vara sådan attvi snabbt ska kunna bistå de människor som behöver vårhjälp. Flexibiliteten i biståndet måste öka -- beredskapenför ändrad inriktning skall alltid vara hög.Projekttänkandet och avskaffandet av fastaprogramländer och dito landramarNy demokrati anser att biståndsinriktningen i störreutsträckning än vad som är fallet skall präglas avprojekttänkande. Självfallet skall fasta programländer ochderas landramar avvecklas.Ökad redovisning av biståndet till såväl allmänheten somtill riksdag och regeringVi vill också få till stånd en avsevärt bättre redovisningav biståndet. Allmänheten måste få en saklig informationom de olika utvecklingsprojekten inom biståndet -- bådeöver projekt som gått bra och över projekt där satsademedel inte fått den effekt som avsetts. Vi vill också att enmera utförlig redovisning lämnas till varje år.Redovisningen ska ske på olika nivåer såsom projekt,myndighet och mottagarland. Av den skall projektenstotala kostnader framgå men redovisningen skall ocksåange olika nyckeltal: exempelvis ska totala löne- ochadministrationskostnader framgå. Redovisningen skall geriksdagen ett objektivt underlag för att bl a möjliggörakostnadsbesparingar och rationaliseringar inom biståndet.Regeringen bör arbeta med kvartalsrapporter.Ökning av de s k åtagandevolymerna från tre till femgånger?Vad beträffar möjliga åtagandevolymer, dvs.möjligheten att göra utfästelser i olika biståndsprojekt,föreslår regeringen att dessa ska öka från tre till fem gångerden aktuella planeringsramen. Ny demokrati befarar attdetta ånyo skapar en slags automatik i fråga om vad som stårtill förfogande för mottagarlandet.Dessutom finns det enligt vår mening inga som helstmöjligheter för att i dess ekonomiska krislägeutfästa några åtagandevolymer alls. Definitivt ej utöver deredan utlovade landramarna för innevarande budgetår. Nydemokrati godkänner alltså inte några åtagandevolymerutöver de belopp som angivits i budgeten. Projekt av denkaraktär som ej ryms i dagens budgetar bör om de skallgenomföras skaffa en annan typ av finansiering. Antingengenom exportkreditgarantier där detta är möjligt ellergenom att flera givare går ihop i ett joint venture.Angående ny modell för samarbetet medmottagarländernaNy demokrati håller med om vikten av att skapa enhelhetsbild av det samlade biståndet till ett mottagarland.De så kallade landstrategierna ämnar ange ett övergripandemål för vad vill uppnå med biståndet till ett enskiltland. I dessa sammanhang måste det till en diskussion omhur vi hjälper mottagarlandet att skapa sig ettbiståndsoberoende . Ny demokrati tillstyrker viktenav att regeringsöverläggningar med landet föregårregeringsbeslutet och inte tvärtom som . Det sorgliga ärdock att detta beslut kommer och åtskilliga miljarderförsent.Ökade krav på motprestationer från mottagarländernaI dessa regeringsöverläggningar med det tilltänktamottagarlandet bör förutom inriktningar, strategier ochdiskussioner kring konkreta projekt föras fram Sverigeskrav på en rad motprestationer för att biståndet ska kunnalämnas. Detta kan röra sig om krav på skatte- och tullfrihet,obyråkratiska rutiner, arbetstillstånd, m.m. Det ska ävenvara krav på att betalningsplaner hålls där mottagarlandethar lovat genom avtal att betala en viss del avprojektkostnaderna själva. Sist men definitivt inte minst skadet ställas krav på säkerhet för de svenskar som ärinvolverade i projekten, vare sig de är myndighetspersonereller anställda av någon enskild organisation eller arbetandeför svenskt näringsliv. Alla dessa krav ställs i mycket störreutsträckning av de övriga givarländerna. Det är hög tid förSverige att göra likadant.Ökat behov av givarkoordineringI dessa förhandlingar bör också regeringen driva framkrav på en ökad koordinering mellan andra givarländer.Dels genom samråd med mottagarländerna ochkartläggning av deras övriga bistånd. Dels genom ett ökatengagemang för att samla andra givare. De möten som ägerrum i en gång är bevisligen inte tillräckliga.Det arbetas fortfarande ''dubbelt'' på många ställen och endel frågor hamnar mellan två stolar. , EG och FN ärsjälvklara forum för dessa frågor där ska varapådrivande.Angående en integrerad fältadministrationOmvandla vissa beskickningar till två regionala enheterNy demokrati föreslår att tar ett helt nytt grepppå sin ''fältadministration'' i såväl industri- somutvecklingsländer. Vi föreslår att ambassader,biståndskontor, exportråd m.m. slås ihop till en enhet -- ettSweden Centre.För utvecklingsländerna föreslås i propositionen attbiståndskontor och ambassad integreras och att det utses enchef för denna enhet med ett helhetsansvar. Detta är säkertbra men Ny demokrati vill gå längre. Vi föreslår enregionalisering. Vi anser att nuvarande programländer m.fl.i ska skötas från två fasta regionkontor medhelhetsansvar för biståndsinsatser, handelsutbyte, turismoch rena diplomatiska frågor. Strategiska städer är enligtvår mening och Nairobi.Johannesburg bör förutom ansvara förländer som , , , ,, , och Angola.Nairobi skulle förutom ansvara förTanzania, , , , , ,m.fl.Vi anser att detta skulle ge stora besparingar, innebärabättre samordning, ge större möjligheter att bevakaregionala projekt men ändå inte nämnvärt försämra densedvanliga diplomatiska aktiviteten i de olika länderna. Deflesta huvudstäder i de kringliggande länderna nås med flyginom 1--. Det ska också göras klart att det interåder någon nödvändighet för myndighetsrepresentation idet enskilda landet för att klara av att utföra ett visstprojekt. Dessa projekt kan av den organisation ellerdet företag som har det operativa ansvaret.Rekrytering av chefer för de lokala och regionalakontorenNy demokrati har ofta påpekat vikten av att ha rättperson på rätt plats. Den som ska ha ansvaret för denregionala verksamheten bör självfallet ha de kvalifikationersom krävs för en sådan uppgift. Man bör utöver densedvanliga UD-rekryteringsbasen i mycket störreutsträckning låta rekrytera chefer från det privatanäringslivet och från enskilda organisationer.Integrationen och dess ikraftträdandeAv propositionen framgår att integrationen och deförändringar denna föranleder bör genomföras successivt.Vi delar inte denna uppfattning. Vi anser att det avbesparingsskäl är angeläget att genomföra integrationen avambassader och biståndskontor möjligt. Somframgår ovan vill vi genom en regionalisering av allverksamhet till två kontor att integrationen genomförs påett mycket mera genomgripande sätt än vad som anges ipropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omorganisation avbiståndsmyndigheterna.2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kommande utredning påbiståndsområdet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de multilaterala bidragen ochUD,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projekttänkande ochavskaffandet av fasta programländer och dito landramar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade krav på redovisning avbiståndet såväl till allmänheten som till riksdag ochregering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagandet av den praxis somger rätt att göra utfästelser i biståndsprojekt, de s.k.åtagandevolymerna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade krav på motprestationerfrån mottagarländerna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat behov avgivarkoordinering,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att omvandla vissa beskickningartill två regionala enheter,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av rekrytering av cheferför de lokala och regionala kontoren.11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om integrationen och dessikraftträdande.