mot · GG02U409 · 1993-01-26 00:00:00 — Solidaritet och säkerhet för en ny värld Socialdemokraterna föreslår i denna motion:attSverige måste utforma en ny politik grundad på enutvecklad förståelse av global solidaritet och säkerhet för attta sitt fulla ansvar i den brytningstid vi lever i;att ennationell kommission tillsätts för att se över och stärkaSveriges internationella ansvarstagande, särskilt vad gällerFN-samarbetet, fredsrelaterade insatser, biståndet,Östeuropasamarbetet, folkförflyttningar och flyktingar,samt andra stora frågor som internationaliseringen ställeross inför;att en svensk frivillig fredsstyrka avbrigadstorlek upprättas inom försvaret för fredsbevarandeinsatser i FN:s och ESK:s regi; samtatt införandet av ettsärskilt anslag för gemensam säkerhet prövas.1. En global brytningstidVi lever i en brytningstid. Nationen har blivit för liten föratt säkra vår framtid. En ny värld tar form. Antingen blirdet en värld där intolerans och inskränkthet leder till alltvärre konflikter -- eller en värld där människor, folk ochnationer förmår ta gemensamt ansvar, visa verkligsolidaritet.Sveriges framtid blir allt närmare knuten till andraländers framtid. Den människa och det samhälle som villstyra sitt öde måste söka göra detta gemensamt med andra.Medborgarens makt -- demokratin -- måste utövas påinternationell grundval om den ska bli verklig. Därför ärinternationaliseringen i grunden en fråga om hur framtidensdemokrati kan utformas. Nya öppningar har skapats ivärlden. Murar har fallit. Sinnen har öppnats. Resurser somlänge bundits i överstora krigsmakter kan frigöras. slut möjliggör ett helt nytt europeiskt och globaltsamarbete.Samtidigt är de globala överlevnadsproblemenöverhängande och många djupa konflikter kräver nu sinlösning. Tragedierna i och det forna Jugoslavienvittnar om vilka fruktansvärda krafter som kan utlösas omfolken misslyckas.Allt tydligare ser vi hur nationerna delar enödesgemenskap. Världshandelns tillväxt, storföretagensinternationalisering och än mer de mångfalt större ochsnabbare finansiella transaktionerna omöjliggör för länderatt på egen hand balansera marknadskrafterna. Miljönbelyser de ömsesidiga beroendena än tydligare. Jordensbefolkning ökar i en takt natur och samhällen inte kan bära.Folkförflyttningar som drivs av fattigdom eller konflikterökar i en takt som de mottagande länderna inte lyckashantera.Kanske viktigast av allt är att ord och bild far medljusets hastighet runt hela klotet.Kommunikationsrevolutionen ger idéer och propagandagenomslag på ett sätt som upplevts.Världssamfundet har mött de närmare ömsesidigaberoendena med ett allt tätare nät av internationellanormer. och miljötoppmötet fördepositionerna framåt på två nya områden. Men otillräckligheterna är uppenbara.Vi måste hitta en ordning av globala och regionalastyresformer som svarar mot den nya verkligheten. Hur skade värden vi delar få genomslag? Vilka regler ska gälla föross alla? Hur kan vi tydligare fastslå människors, folks ochnationers rättigheter och skyldigheter -- och se till att deefterlevs?En ordning som bygger på demokratiska normerkommer att förpliktiga -- både till samarbete och ibland tillsanktioner eller kollektiva ingripanden. På FN-stadgansgrund görs nu många försök att utveckla verkningsfulla,konsistenta och legitima former för hur en överenskommenordning ska upprätthållas. Vi måste inse att ska en nyvärldsordning bli hållbar måste den grundas på samarbeteoch solidaritet.Dessa utmaningar ställer stora krav på oss, intellektuelltmen också andligen. Vi måste utveckla vår känsla avmedborgarskap. Om ingen nation kan klara sin framtid påegen hand, då måste också vår identitet som medborgareutvecklas. Vi måste bygga grunderna för enmedborgaridentitet som sträcker sig utöver gränserna. Vibehöver en global medborgaranda.2. måste bära sitt fulla internationella ansvar!Sverige får inte stå vid sidan av, komma för sent ellerokritiskt följa när ett nytt globalt samarbete tar form.Framsynthet i globala frågor har varit en del av svenskidentitet. Klarar vi av att på nytt ta vår del av detgemensamma ansvaret?FN-politiken: kom inte att väljasin i . Det var ett misslyckande. Vi lyckadesinte övertyga tillräckligt många länder om att ge Sverigedetta ansvarsfulla uppdrag. Vi har nya möjligheter redanom . Vi har en stark tradition och ett tungtengagemang i , både politiskt ochfinansiellt. Det gäller nu att återigen bygga vidare på denengagerade FN-linje som lades upp av ,, , och andra.Fredsrelaterade insatser: Vi saknar fullgodberedskap för fredsskapande, fredsbevarande ochkonfliktförebyggande insatser. Efter att hörttill dem som mest engagerat ställt upp i FN:sfredsbevarande insatser ligger nu på 29:e plats. Vimåste hitta nya sätt att delta i och betala för FN-aktioneroch andra insatser för gemensam säkerhet. Vi måste se vilkaprioriteringar vi bör göra inom försvaret för att klara ocksåde nya hoten mot vår säkerhet och konsolidera freden.Biståndet: I höstens krispaket skars biståndet ned.Det var tillfälligt, men just på grund av traditionuppfattades nedskärningen runt om världen som ettsymboliskt nederlag för bistånd. Världen behöver ett brabistånd. Vår biståndspolitik ska vara nyskapande,enprocentsmålet återuppnås och formerna för biståndet skautvecklas. Vår förpliktelse till solidariteten måste stärkas.Östeuropa: Västvärlden -- inbegripet --har inte levt upp till de krav som den historiskaomvandlingen i länder bortom den nu rivnajärnridån ställer. Vi måste stärka de organisationer som kange reformarbetet trygghet i en bredare gemenskap. Vimåste göra allt för att stärka den demokratiska kulturen. Vimåste ge samarbetet ett verkligt innehåll bortomchockterapierna och vara beredda till långt större satsningaroch uppoffringar till stöd för ett alla folkens Europa.Folkförflyttningar och flyktingar:Främlingsfientligheten och intoleransen har ökat i Sverige.Denna på rädsla och okunnighet grundade inskränkthet ären farlig strömning. Antalet människor som drivs på flyktfrån världens oroshärdar ökar. Antalet människor som ihopp om ett bättre liv söker sin utkomst i rikare länder ökarlikaså. Vi måste ha en solidarisk flyktingpolitik och enpolitik som tar ett helhetsgrepp om flyktingskapets ochfolkförflyttningarnas orsaker och verkningar.Miljön: Än står vi långt från en hållbar utveckling.Miljöfrågorna kräver alltmer internationella lösningar. Vihar ännu inte sett att miljötoppmötet i gav det resultatsom vi måste nå. Gör vi rätt prioriteringar i vårt närområde?Norra stora miljöproblem kan inte lösas bara medviktiga, men relativt marginella förbättringar i vårt egetland. Vi behöver gemensamma lösningar på europeisk ochglobal nivå om en hållbar utveckling ska kunna nås.Internationaliseringen berör alla. På ekonomins,miljöns, kulturens och många andra områden gårförändringarna mycket fort. Ett närmare EG-samarbete och ett eventuelltmedlemskap ger också nya perspektiv. Sammantaget kräverdetta en mer framsynt politik av oss. Det kräver ocksåalltmer resurser.Det är då viktigt att inse att såväl vår säkerhet som vårtframtida välstånd är direkt beroende av hur vi förmår bäradetta internationella ansvar. Det duger inte att tro att vi kanklara oss i nationellt isolat eller att de resurser vi sätter avför internationella ändamål inte måste växa. Det dugerheller inte att se bort från helheten och inte vara beredd attompröva gamla lösningar, prioriteringar och principer.Sverige måste bära sitt internationella ansvar. Dethandlar om vår gemensamma säkerhet och vårgemensamma framtid.3. Bilda en nationell kommission för att se över ochstärka internationella ansvarstagande!De områden som berörs ovan -- FN-politiken,fredsrelaterade insatser, biståndet, östsamarbetet,flyktingar och folkförflyttningar, miljön,internationaliseringen inom ekonomins och många andraområden -- ställer frågor som inte är lätta att besvara.Sverige kommer att ställas inför svåra prioriteringar, bådevad avser den politik vi vill föra och de resurser vi ärberedda att anslå.Det handlar nu om att skapa en djupare förståelse av deninternationalisering som äger rum. Det handlar både om attinse de intressen vi här delar med andra och att mobiliseraen förnyad känsla av solidaritet över gränserna. Vi måsteformulera en politik och manifestera ett engagemang somsvarar mot de internationella utmaningarna. Detta är ihögsta grad en fråga också för folkrörelser.De stora frågor det här handlar om kräver en brednationell samsyn för att kunna mötas på ett långsiktigt ochhållbart sätt. Vi föreslår därför att en kommission tillsättsför att se över och föreslå förändringar på de ovan angivnaområdena i syfte att stärka internationellaansvarstagande. Kommissionen bör vara så utformad för attden kan utföra denna krävande uppgift. En bred nationellförankring är nödvändig med representanter från depolitiska partier som är beredda att ta ansvar, samt frånandra delar av samhället inklusive folkrörelserna ochnäringslivet.Kommissionen bör teckna det perspektiv av ömsesidigaberoenden, gemensam säkerhet och hållbar utveckling somovan antytts. Utifrån detta bör kommissionen utredaavgränsningarna -- eller integrationen -- mellan olikaområden. Den bör särskilt ta upp frågan om de resurser somkrävs för att skall kunna ta sitt internationellaansvar. Kommissionen bör gå djupare in på åtminstoneföljande fyra områden:Gemensam säkerhet: Vilka nya roller börförsvarsmakten utveckla och vilka omprövningar bör görasinom försvarsanslaget för att möta också de nya hoten motvår säkerhet? På vilket sätt ska vi skaffa beredskap att deltafullt ut i det internationella fredsrelaterade arbetet? Vilkanya typer av insatser kan bli aktuella i vårt närområde föratt förebygga konflikter? Borde ett särskilt anslag förgemensam säkerhet inrättas?Biståndet: Förändringarna i världen och ibiståndet motiverar en analys av hur ett ökat bistånd skakunna möta de nya kraven. Utgångspunkten måste vara behov. Kommissionen bör se över deurholkningar av biståndsvolymen som ägt rum under senaretid genom nedskärningen och inkluderandet av vissaflyktingkostnader och Östeuropasamarbete. Samtligaansvarstagande partier är eniga om att enprocentsmålet skaåteruppnås. Kommissionen bör vidare se över denmyndighetsordning och den planeringsordning somtillämpas. Flera av de utredningar som föreslås ibiståndspropositionen behandlas bäst i detta sammanhang.Östeuropasamarbetet: En ny östpolitik måsteutformas. Mål, prioriteringar, myndighetsordning ochplaneringsordning behöver bestämmas tydligt och pågemensam grundval. Frågan om hur stortÖsteuropasamarbetet bör vara måste tas upp. På dessapunkter är situationen otillfredsställande.Flyktingpolitiken: En helhetssyn måste prägla vårpolitik för folkförflyttningar och flyktingfrågor. Samtidigtmåste olika typer av utgifter och förpliktelser hållas klartisär. Så är ej fallet. Kommissionen bör se överfrågorna. En särskild utredning har äntligen inlett ett arbetepå detta område som kommissionen kommer att kunna hagod nytta av.Det är stora och krävande frågor som den föreslagnakommissionen bör behandla. Med tanke på det arbete sompå många håll inletts med dessa frågor, bedömer vi det docksom fullt möjligt för kommissionen att inom ett och ett halvtår kunna avge sin rapport.4. En svensk brigad i fredens tjänstSom ett led i den utveckling av internationellaansvarstagande för solidaritet och säkerhet som ovanangetts vill vi föra fram följande förslag.Det slut har givit världens nationer en nychans att skapa en global fredsordning. misslyckades i sin strävan. Förenta Nationernasmöjlighet begränsades av . har FN och dessmedlemsstater fått en andra möjlighet att lägga grunden världsordning, som bygger på och denkollektiva säkerhetens principer. Och förutsättningarna ärdenna gång långt gynnsammare än tidigare.En oundgänglig faktor i denna strävan blir att stärkaFN:s säkerhetsråd och generalsekreterarens ställning påbekostnad av enskilda nationers maktambitioner. Det gällerockså att förse generalsekreteraren med tillräckliga resurserför att han skall kunna fullfölja stadgans intentioner om fredoch säkerhet. Detta var också en central punkt iPalmekommissionens förslag om gemensam säkerhet påglobal basis.I detta sammanhang kommer FN:s fredsbevarandeoperationer att spela en allt viktigare roll. De av DagHammarskjöld inrättade FN-styrkorna var en avefterkrigstidens mest betydelsefulla innovationer, när detgällde internationell krishantering. Dessa styrkor, somanvändes i Suez-krisen , har intenågon grund i . De tillkom genom beslut avsäkerhetsrådet, och deras betydelse har tilltagit istyrka. igångsattes trettonfredsbevarande operationer. har tretton nyatillkommit. Omkring 530 000 soldater, poliser och civilpersonal har tjänat under FN-fanan.Villigheten att delta i FN-operationer har emellertid inteåtföljts av en lika frikostig finansiering frånmedlemsstaternas sida. Den sammanlagda kostnaden haruppgått till . Av dessa är ännu obetalda. Dagens beslutade fredsoperationerberäknas kosta på årsbasis. Dennasumma kan jämföras med de globala militärutgifterna, somenligt senaste FN-statistik uppgick till tusen miljarder dollarper år, dvs per minut.I juni 1992 presenterade generalsekreterare det mest genomarbetade och detaljeradeförslaget om fredsbevarande operationer i en ny tid. Hans''Dagordning för fred'' var en enträgen uppmaning tillvärldssamfundet att inte låta en historisk chans gå till spillo.Han konstaterade att villigheten hos medlemsstater attdelta i fredsbevarande operationer var stor. Menberedskapen att ställa upp med erforderlig snabbhet ochmed de speciella och varierande typer av förband som olikasituationer kan kräva, saknades. föreslogdärför att medlemsländerna skulle vidta åtgärder somökade förmågan att snabbt kunna tillmötesgå förfrågningarom fredsbevarande insatser. önskade han att skulle informeras skriftligen om varje landsresurser i detta avseende, särskilt rörande antal och art avtillgänglig personal. Gensvaret har, på några få undantagnär, varit en besvikelse.Uppgifterna för dessa styrkor är av såväl militär, civilsom polisiär art. På den civila sidan kan det röra sig omövervakning av respekt för mänskliga rättigheter,flyktinghjälp och humanitärt bistånd, valövervakare, m m.På den militära skulle uppgifterna utöver de traditionellafredsbevarande och fredsskapande kunna handla ominsatser i samband med miljö- och naturkatastrofer.Gemensamt för all typ av personal måste enligtgeneralsekreteraren vara att den finns tillgänglig på kortvarsel med lämplig utrustning och utbildning, för att kunnaingripa innan en konflikt bryter ut eller sprids.Generalsekreteraren sade sig vara medveten om att dennuvarande storleken och oberäkneligheten i operationernasomfattning kan vara ett problem för vissa medlemsstater.Han rekommenderar därför starkt att anslagen till dennaverksamhet tas från försvaret, inte frånutrikesdepartementet.Flera länder har mot bakgrund av det slutomdisponerat eller skurit ned sina försvarsanslag. Hollandoch har meddelat, att de avser att näst intillhalvera sina försvarsstyrkor under de närmaste åren.Dessutom planeras värnplikten att avskaffas efter hand.Hollands försvarsminister motiveradenedskärningarna med att risken för ett överraskandeangrepp mot NATO-området var praktiskt taget borta.Han, liksom hans belgiske kollega, såg istället att försvaretsuppgifter mer och mer gick över i krishantering ochfredsbevarande riktning.I och har man vidtagit åtgärder som ärdirekt relaterade till Boutros-Ghalis ''Dagordning för fred''.Man understryker också nödvändighetn av att anpassaförsvarsmakten till det förändrade världsläget.I utvidgar man den norska FN-beredskapsstyrkanfrån 1 330 till 2 000 man, vilket är samma nivå som finns iFinland. Regeringen understryker i sin proposition''Beredskap för fred -- Om framtida militära FN-engagemang och FN:s roll som konfliktlösare'', att fortsattgäller frivillighet för deltagande, och att kostnaderna skallrymmas inom gällande försvarsram. Man föreslår vidareinrättande av ett nationellt kompetens- operationer.Samtidigt har man erbjudit FN att till institutet anknyta ettinternationellt center med samma syfte.I har man gått ännu längre. Inom ramen förfolketingets nya försvarsavtal --94 har samtligapartier överenskommit om upprättande av en danskinternationell fredsstyrka. Med direkt referens till Boutros-Ghalis appell kommer att förbereda enstyrka av brigadstorlek, ca 4 500 man, för fredsbevarandeoch fredsskapande insatser. Fredsbrigaden skall ställasfrämst till FN:s förfogande, men skall också, i enlighet medgeneralsekreterarens önskan om att även europeiskaregionala organisationer påtar sig fredsbevarande uppgifteri överensstämmelse med artikel 7 i , kunnaunderställas Europeiska säkerhets- ochsamarbetskonferensen skall till en början bestå främst avstamanställda officerare och meniga som tillhör förbandsom skall läggas ned. Efter hand skall en ny typ avanställningskontrakt på tvåårsbasis instiftas för frivilligaofficerare och meniga.Sverige har en lång tradition av medverkan i FN:sfredsbevarande styrkor. Över 50 000 män och kvinnor harpå frivillig basis ställt upp under FN:s flagga. Villigheten attgöra en personlig insats för fred och internationellsolidaritet är fortsatt stor i vårt land. haruttalat sig för att fortsatt vilja verka för att stärka FN:sfredsskapande och fredsbyggande förmåga.Det har med all önskvärd tydlighet framgått avgeneralsekreterarens rapport och uttalanden, attmedlemsstaternas förmåga att på ett snabbt ochändamålsenligt sätt möta en ny tids utmaningar inte ärtillfredsställande. Mycket mänskligt lidande, konflikter ochkrigshandlingar skulle ha kunnat undvikas, om FN hadehaft tillgång till insatsberedd personal. För att klara dessaangelägna uppgifter krävs att medlemsstater inte bara harberedskap för tillfälliga insatser utan också inrättar allsidigtutbildade, permanenta styrkor för FN-insatser. Även FN:sekonomiska resurser måste stärkas i detta avseende.Generalsekreterarens förslag om inrättandet av en särskildreservfond för fredsbevarande insatser måste bli verklighet.Hans förslag om en större gåvofond för fredsändamål börockså behandlas positivt.Vi föreslår således att regeringen inleder enplanering för en frivillig fredsstyrka av brigadstorlek.Denna fredsbrigad bör finansieras inom det befintligaförsvarsanslaget.Ytterligare resurser kommer att krävas för svensktdeltagande i internationella aktioner för liknande ändamål.Därtill kommer de insatser som kan följa av nyaprioriteringar i ljuset av en djupare förståelse av innebördenav gemensam säkerhet, såväl i vårt närområde som i andradelar av världen. Det kan t.ex. handla om civila insatser ianslutning till FN:s fredsinsatser, observatörer,förtroendeskapande åtgärder eller annat icke-militärt stöd iESK:s regi, m.m. berörs flera olika anslag. Mot denbakgrunden bör möjligheten av att inrätta ett särskilt anslagför åtgärder relaterade till gemensam säkerhet prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen med kraft ochkonkretion verkar för ett förnyat internationellt samarbetei enlighet med vad som anförts i motionen,2. att begär att regeringen utformar Sverigespolitik i enlighet med vad som anförts om Sverigesinternationella ansvar,3. att begär att regeringen tillsätter enkommission för att se över och föreslå förändringar i syfteatt stärka internationella ansvarstagande i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den bör inleda planeringen för upprättande av ensvensk frivillig fredsstyrka av brigadstorlek förfredsbevarande insatser i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt denna planering bör ske i nära samråd med övriganordiska länder,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den bör bidra till den av generalsekreteraren föreslagnareservfonden för fredsbevarande operationer,7. att hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att inrätta ett anslag för gemensam säkerhet.