mot · GG02So505 · 1993-01-26 00:00:00 — Familjeläkare inom utvecklad primärvård Hälso- och sjukvården i står sig mycket väl iinternationella jämförelser. Utifrån det övergripandenationella målet om en god hälsa och vård på lika villkor förhela befolkningen, har den svenska hälso- och sjukvårdenpräglats av målsättningar om god kvalitet, trygghet,tillgänglighet och respekt för patientens integritet.Landstingen har på de allra flesta håll satsat offensivt påförändring, förnyelse och utveckling för att än bättre nå upptill våra högt ställda mål. Inte minst utvecklingen av denlokala hälso- och sjukvården har stått i fokus för dettautvecklingsarbete. har målmedvetet ageratför detta och enigheten har också varit stor omnödvändigheten av en utveckling av primärvården och enförstärkning av den personliga relationen mellanpatienten/medborgaren och läkare, distriktssköterskor ochövrig medicinsk personal.Landstinget SkaraborgLandstinget har gått i spetsenför denna utveckling. har manmålmedvetet byggt ut och utvecklat en decentraliseradprimärvård som effektivt har avlastat länssjukvården.Speciellt viktigt för att åstadkomma detta har varit attallmänläkartjänsterna också kunnat tillsättas. En strävan iutvecklingen av denna Skaraborgsmodell har varit att gerätt vård på rätt vårdnivå. Patientens fria val har förstärktssåväl inom som tillsammans med övrigavästsvenska sjukvårdshuvudmän. För att ytterligare stärkakontinuitet och tillgänglighet har beslut också fattats om attutifrån Skaraborgsmodellen införa ett system medfamiljeläkare successivt i hela landstingsområdet.Inriktningen innebär att alla skaraborgare ska ha rätt attvälja sin egen läkare och att listningssystem ska införas.Arbetet pågår för fullt och är inriktat på att 1995 vara fulltgenomfört.Husläkare i harmoni med lokala målUtvecklingen av Skaraborgsmodellen har bl a byggt påföljande tre viktiga huvudprinciper.En komplett ochutbyggd primärvård. Utöver distriktsläkare ochsjuksköterskor på vårdcentralerna ingår i primärvården bl aresurser för såväl yrkesinriktad som geriatrisk rehabilitering(inklusive slutenvårdsplatser), psykosocialtomhändertagande och folkhälsoarbete samtsköterskebaserad mottagningsverksamhet (MVC, BVC,hypertoni, diabetes, allergi m.m.)Samverkan. Team-arbete inom primärvården är en viktig förutsättning.Samarbete mellan olika personalkategorier ger en ökadkompetens och en effektivare verksamhet. Samverkan medlänssjukvården och andra huvudmän har också storbetydelse för en bra och effektiv verksamhet.Befolkningsansvar. Det innefattar bl a ett aktivthälsofrämjande arbete och ett ansvarstagande för svagagrupper inom samhället. En förutsättning för att kunna taett befolkningsansvar är samverkan mellan olikapersonalkategorier och mellan myndigheter på lokalnivå.I departementspromemorian (Ds 1992:41) ''Husläkare --för kontinuitet och trygghet i vården'' anges grunderna fören utveckling av primärvården och införande av ett s khusläkarsystem.Utgångspunkterna för denna promemoria har varit på vissa håll i landet inte tillräckligt prioriteratprimärvården, och att man ur ett nationellt perspektiv intelyckats uppnå de högt ställda förväntningarna på enutvecklad lokal hälso- och sjukvård. Primärvården har istora delar av landet inte kunnat vara så lättillgänglig ellerkunnat erbjuda den kontinuitet i patient--läkar-relationensom man eftersträvat. I rapporten anges också att enhusläkarreform sammantaget bör leda fram till en minskadefterfrågan av insatser främst från länssjukvården. På siktförväntas därmed reformen leda till lägre kostnader förhälso- och sjukvården genom att ''sjukhusvården'' minskas.I har dock kontinuiteten kunnat utvecklas bl agenom den områdesindelning av vårdcentralerna som skett.Vårdcentralerna har delats in i mindre ansvarsområden,arbete sker i vårdlag etc. Detta har i mycket sin likhet medpassiv listning enligt det danska systemet. Möjligheternafinns att byta läkare.Om man jämför antalet läkarbesök per invånare harSkaraborg totalt sett ett något lägre antal än riket somhelhet. Besöken inom primärvården ligger klart högre,medan besök inom läns- och regionsjukvård ligger markantlägre. En husläkarreform kan därför för inteheller på detta område ge de omfördelningseffekter somberäknas för övriga landet.Det är mycket väsentligt att den fortsatta utvecklingenav hälso- och sjukvården sker i harmoni med en strävan attvidareutveckla primärvården utifrån en samlad syn påhälso- och sjukvård. En husläkar-/familjeläkarreform måsteutgå från de olika villkor och förutsättningar som råderinom olika län. Det är inte genom centralstyrning ochdetaljreglering som en fortsatt utveckling av primärvårdenska garanteras.Välkänd kravlistaRemissvaren på departementspromemorian ger ocksåsamma tydliga besked som i sammandrag säger följande:Fortsätt utvecklingen av den lokala primärvårdensområdesansvar med en helhetssyn på hälso- ochsjukvård.Förbättra möjligheterna att träffa sin egenfamiljeläkare eller distriktssköterska inom dagensprimärvård med listning till sin familjeläkare i ettvårdlag.Ta tillvara och utveckla distriktssköterskornasverksamhet, mödra- och barnhälsovård liksom äldrevårdistället för att genomföra en husläkarreform som barahandlar om individens krav och behov.Garantera denförebyggande hälsovården även i framtiden.Slå intesönder nuvarande framgångsrika primärvård med enfullständigt fri etableringsrätt som också kan leda tillkraftiga kostnadsökningar och en ojämn läkarrekrytering ilandet.Slutsatsen är given.Ta istället tillvara det positiva som skett och sker ute ilandstingen runt om i . Riv inte ner där vårdenfungerar bra.En viktig utgångspunkt för införandet av ettfamiljeläkarsystem är att det bygger på nationellaövergripande ställningstaganden. Ytterligaredetaljreglering genom särskild lag i denna fråga måsteavvisas.Tillämpning och utformning i övrigt måste utgå frånovan redovisade förutsättningar, och beslutas av de lokalasjukvårdshuvudmännen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om primärvårdens framtidautveckling.