mot · GG02T907 · 1993-01-26 00:00:00 — När tillstyrkte förslaget att bygga enÖresundsbro var den dåvarande regeringens ståndpunkt attbron inklusive landanslutningar i sin helhet kan finansierasmed trafikantavgifter. Därför uteslöts andra alternativ tillförbindelser, eftersom de framstod som omöjliga attavgiftsfinansiera.Marginalen för oförutsedda kostnader var små i deekonomiska analyser som föregick beslutet. IÖresundsdelegationens beräkningar var påslaget föroförutsedda kostnader av byggkostnaderna,eller (penningvärde).Sedan beslutet togs har förutsättningarna ändrats på ettflertal punkter som gör att projektets ekonomiska status harförsämrats. Det viktigaste motivet att inte beaktaalternativen har fallit.Projektets utformning har ändratsDen dåvarande regeringen skisserade i sin propositionen enkel utformning av anslutningarna mellanÖresundsbron och de nationella järnvägs- och vägnäten.Vägtrafiken förutsattes ledas via till E 6norr om . Järnvägstrafiken tänktes nå södrastambanan via Kontinentalbanan.Dessa lösningar blir otillräckliga. når sittkapacitetstak när brotrafiken kommer ochKontinentalbanan innebär en omväg och flaskhals förjärnvägen. Detta har insett. Företaget utgår i sinmiljökonsekvensbeskrivning från att Yttre Ringvägenssödra länkar byggs liksom . Dessa projekt ärtrafikekonomiskt sett inte motiverade utan Öresundsbronoch är således följdkostnader av projektet. Kostnaderna fördessa bör därför tas med i bilden närÖresundsbroprojektets ekonomi bedöms. Det är av allmäntintresse att det redan nu klargörs vem som har ansvaret föratt och Yttre Ringvägens södra länkar byggsoch hur de skall finansieras.Lägre ekonomisk tillväxt och högre bensinprisNär Öresundsdelegationen drog slutsatsen attbroavgifterna skulle täcka projektets kostnader förutsattesatt vägtrafiken ökar med i genomsnitt om åretmellan 1987 och 2000. kan vi konstatera attvägtrafiken stagnerar på grund av lågkonjunkturen. Vidarehar det väsentligt högre bensinpriset, på grund av ökadbeskattning, lett till att kostnaden för att utnyttja bilen harökat. I storstadsregionerna kan det bli aktuellt med lokalabilavgifter, med syfte att finansiera lokalainfrastruktursatsningar, eller att förbättra miljön.Därutöver har i sin klimatrapportaviserat att om koldioxidutsläppen skall begränsas kommerdet att leda till kännbara fördyringar för biltrafiken.Ett ökat kostnadsläge dämpar vägtrafiken.Trafikvolymen i landet i sin helhet kommer därför sannoliktatt bli lägre än vad Öresundsdelegationen antog.Trafikunderlaget på blir då lägre än beräknatoch därmed blir avgiftsunderlaget mindre än vad sompresenterades för riksdagen.Kostnaden för en nollösningEn viktig förutsättning när beslutet togs var attsaltvattentillförseln till skulle bli opåverkad. Detförutsätter kompensationsmuddringar som garanterar ennollösning. I efterhand har det framkommit att vad sommenas med nollösning är osäkert (PM av införden svenska Öresundsdelegationens möte ). En''absolut'' nollösning kan endast uppnås med insatser för ettpar miljarder kronor medan en ''modifierad'' nollösning bliravsevärt billigare. Den ''modifierade'' nollösningen innebärdock en väsentligt större risktagning med Östersjön.Regeringen bör precisera vilket alternativ som gäller,samt att ange kostnader för att den genomförs.Tveksamhet om möjlighet att avgiftsfinansiera projektetDet har i efterhand kommit fram dokumentation somvisar att experter vid tiden förslutförhandlingarna med hävdade att projektet isin helhet inte är möjligt att finansiera med trafikavgifter.Belägg för detta presenterades i en statsvetenskaplig studieav docent , som gått igenom dokumentfrån Öresundsdelegationen. Experternas kritik måsteredovisas och analyseras offentligt.Samhällsekonomisk analysI såväl som instruktioner ingåratt de skall göra samhällsekonomiska analyser inför beslutom stora investeringar. Någon sådan har inte gjorts förÖresundsbron. Öresundsdelegationen gjorde endast entrafikekonomisk kalkyl och kom därför att utelämnaexterna kostnader för miljöpåverkan och trafiksäkerhet.Höjd realräntaNär Öresundsdelegationen drog slutsatsen att kust-till-kustförbindelsen, inklusive enkla anslutningar, kundeavgiftsfinansieras utgick delegationen från att realräntan(skillnaden mellan nominell ränta och inflation) låg på 5procent, vilket ger byggräntor på cirka fyra miljarderkronor. Öresundsdelegationen analyserade även ettalternativ där realräntan låg på , vilket gav ett litetöverskott. är emellertid de nominella räntorna så högaatt byggräntorna blir mycket högre än vad som framgick avÖresundsdelegationens beräkning. Om det inte sker ensnabb återgång till ett lägre ränteläge kommer projektet attkräva statligt stöd.Sammanfattningsvis: kommer attbelastas med högre utgifter än vad den förra regeringenutgick ifrån, som intäkterna kan bli lägre. Detfinns därför stor anledning att anta att de ekonomiskaförutsättningarna för har förändratspåtagligt. Risken är uppenbar att projektet i sin helhet,inklusive anslutningar, inte kan finansieras medtrafikavgifter utan att de båda staterna måste träda in medskattemedel för att täcka ett underskott i projektet. Statenkan således få skjuta till medel från de nationellainfrastrukturanslagen. kan därför fånegativa regionalpolitiska effekter i andra delar av landet.Projektet bör därför inte påbörjas innan ochDanmarks regeringar genomfört en noggrann granskning avprojektets ekonomiska förutsättningar. Ett uppskov kanske genom att åberopar den omförhandlingsklausulsom finns inskriven i avtalet med . Revisionenskall då omfatta effekterna av att anslutningarna till bronblir avsevärt dyrare, ränteläget högre, den ekonomiskatillväxten lägre och att biltrafikens utveckling generelltdämpas. En revision av beräkningsunderlaget måste äveninnehålla en samhällsekonomisk analys av olika tänkbaraförbindelseförslag. Vidare bör de ekonomiskaförutsättningarna för andra lösningar än en kombineradförbindelse mellan och (läge 4.2)analyseras. Regeringen bör även precisera vilka krav denställer på en ''nollösning'' och hur mycket denna nollösningkostar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intebör påbörjas förrän en noggrann ekonomisk analys gjortsav projektets företagsekonomiska och samhällsekonomiskaförutsättningar och denna analys redovisats för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att klargöra vad sommenas med en nollösning, samt kostnaderna för denna.