mot · GG02Ju412 · 1993-01-26 00:00:00 — I promemoria omdomstolsväsendets organisation föreslås nedläggning av 24tingsrätter. För del föreslås att ochMjölby tingsrätter bör läggas samman med Linköpingstingsrätt, som därigenom får tolv domare.I promemorian påstås att det finns problem såvittavser den judiciella bärkraften hos de minsta tingsrätterna.Ser man vid en bedömning av den judiciella bärkraftenpå kärnan i detta begrepp -- att de mål och ärenden somdomstolen har att handlägga avgörs på ett riktigt sätt ochinom rimlig tid -- fungerar de små domstolarna väl och imånga fall till och med bättre än de stora domstolarna. Närdet gäller handläggningstiden framgår detta med allönskvärd tydlighet av de produktivitetsstudier somStatskontoret har utfört på uppdrag avDomstolsutredningen. Av dessa studier framgår även attarbetskapaciteten per domare normalt är större vid små ochmedelstora tingsrätter och att antalet avgjorda mål perdomare minskar markant om en tingsrätt har mer än 7--8domare.Statskontorets undersökning visade att de småtingsrätterna är effektiva; bland annat har den lokalaförankringen en mycket stor betydelse. Närheten tillåklagare, polis, advokater och domstol gör att problemenmed delgivning och dyrbara, inställda förhandlingar är små.Problemen finns i de stora tingsrätterna.Domstolsverket som är speciellt sakkunnigt avstyrkerförslaget och anser att de små tingsrätterna bör vara kvar.I promemorian sägs att den pågående renodlingen avdomstolarnas verksamhet som föreslagits avDomstolsutredningen, innebärande att vissa s.k.sidofunktioner tas bort från tingsrätterna, kommer attförstärka problemen med de minsta tingsrätternas bärkraft.Vi är kritiska mot att dessa sidofunktioner flyttas i denomfattning som föreslås och menar att starka skäl talar föratt förmynderskapsärenden samt bouppteckningsärendenskall vara kvar vid tingsrätterna. Under alla förhållanden ärdet inte möjligt att säga i vilken omfattning denföreslagna reformen kommer att innebära en minskning avarbetsuppgifterna vid tingsrätterna. Dessutom harDomstolsutredningen även föreslagit att vissa frågor skalltillföras tingsrätterna. Det går därför inte att , som görs ipromemorian, påstå att den kommande renodlingen avdomstolarnas verksamhet kommer att medföra ökadeproblem i fråga om de minsta domstolarnas hade justitieutskottet enoffentlig utfrågning om tingsrättsorganisationen. Det var enmycket klargörande utfrågning. Vi socialdemokrater harhävdat att det inte finns något bärande motiv för enmassnedläggning av tingsrätter. Vid utfrågningen framkomtydligt att regeringens förslag inte är baserat påverkligheten.Kritik framfördes både från ,, ,samt dessutom frånSollefteå och Tierps tingsrätter.Däremot uttalades stöd för den s.k.statskontorsmodellen, som medger att ett mycket störreantal domstolar kan fortleva, som en önskvärddecentralisering av administrativt ansvar kan åstadkommas.De intentionerna stämmer också väl medÅklagarutredningens förslag.Det övergripande målet för domstolsväsendet har ipromemorian formulerats så att domstolarna på etträttssäkert sätt och inom rimlig tid skall avgöra de mål ochärenden som de har att handlägga.Det främsta måttet på i vilken utsträckning en domstoluppfyller de ovan nämnda kraven är den effektivitet medvilken domstolen arbetar. Som tidigare nämnts framgår detklart av Statskontorets undersökning att de små ochmedelstora domstolarna är effektiva medan effektivitetenmarkant försämras i domstolar med mer än 7--8 domare.Det framlagda förslaget till en ny domkretsindelninginnebär att det bildas ett flertal tingsrätter med 10--12domare. Mot bakgrund av det ovan sagda är detta enlösning som under inga omständigheter bör väljas.Förslaget att överföra och Mjölbysdomsväsende till residensstaden är onödigt. Änstörre arbetsbörda för den tilltänkta störreLinköpingsenheten kan medföra längre hanteringstider församtliga parter och speciellt för enskilda individer,polisväsende, åklagare och advokater med flera verksammai västra länsregionen.Om tingsrätter försvinner är risken betydande för attäven advokater flyttar från orten. Det finns dessutom riskför att både åklagar- och polismyndigheten kommer attpåverkas genom indragningar i verksamheten ellernedläggning. Även i detta hänseende drabbas såledeskommuninnevånarna av försämrad service.Allt oftare numera när förändringar och besparingarföreslås möter man argumentet att detta är påkallat av denökande internationaliseringen i allmänhet och Sverigesnärmande till EG i synnerhet. Så även i detta fall. Det blirlagstiftning med en annan systematik och med ett annatspråkbruk heter det bl.a. Man menar att den ändradelagstiftningstekniken i sin tur ställer ökade krav på våradomstolar när det gäller att tillgodogöra sig innehållet ilagstiftningen.Det är förvisso sant att västeuropeisk rättstradition påflera väsentliga punkter skiljer sig från den svenska, ochEG-rätt och EES-rätt är nyheter för svenska domstolar. Detkommer att krävas en del fortbildning för redan verksammadomare och nya inslag i juristutbildningen. Domare kanskeockså måste vara mera språkkunniga . Men detmåste ändå finnas rimliga proportioner. Hur mycketkommer tingsrätten i eller att påverkas avEES-avtal och ett eventuellt svenskt medlemskap i ?Ganska måttligt vill vi påstå.Ungefär hälften av ärendena i tingsrätterna är brottmål,stölder och inbrott, misshandel och rattfylleri och liknande.Dessa ärenden har inget med EG att göra. Straffrätt är enhelt nationell fråga och EG saknar regler på detta område.Den andra halvan av arbetet i tingsrätterna består oftastav tvistemål. Det är i denna grupp av frågor EG och EESkan ha någon som helst betydelse. Om man då tar reda påvilka ärenden det egentligen handlar om ser man att det ärt.ex. fel i fastighet, vårdnadsmål, mål som överflyttats frånkronofogden när någon vägrat betala, någotanställningsmål och kanske något avtalsbrott. Av dessaskulle möjligen avtalsbrotten kunna ha något med EG ellerEES att göra. För domstolarna kommer EES och EG atthandla om att vaka över att reglerna om fri konkurrens ochlika behandling tolkas och tillämpas lokalt. Om ellerMjölby tingsrätt skall avgöra ett sådant ärende skall denändå fråga EG- och till råds. Det måstetingsrätten i göra också. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt och tingsrätter inte bör läggas sammanmed ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förmyndarskapsärenden samt bouppteckningsärendenbör vara kvar vid tingsrätterna.