mot · GG02Jo630 · 1993-01-26 00:00:00 — En god livsmiljö för hållbar utveckling Innehåll 1.Inledning1 2.Sverige efter om miljö ochutveckling3 3.Europa och miljön7 4.Utveckling av styrmedlen10 5.Ett kemikalie- och avfallssnålt samhälle14 6.Ett miljöanpassat trafiksystem17 7.Ett miljöanpassat energisystem20 8.Den biologiska mångfalden och allemansrätten22 9.Omställningen av jord- och skogsbruk27 10.Miljöutskott i riksdagen29Hemställan30 1. InledningVår uppgift är att skapa en långsiktigt hållbar utvecklingsom kan förena framsteg för de mänskliga samhällena medvad människan och naturen tål. Detta är utgångspunktenför den socialdemokratiska miljöpolitiken.Det går inte att ta ''paus i miljöpolitiken''. Riksdagensmajoritet har tyvärr avvisat merparten av de förslag somlagts av oss under halva mandatperioden. Det bekräftarånyo att regeringspartierna inte vill ge miljöpolitiken denprioritet som är nödvändig. Istället har vi underriksdagsåret fått bevittna hur miljöfrågorna ställts åt sidan iregeringens arbete, t.ex. i sektorspolitiken, och i fråga omsänkningen av industrins energiskatter.Det allvarligaste är dock att miljöfrågorna ställts åt sidani den ekonomiska politiken. Ökad användning avekonomiska styrmedel är inte liktydigt med att miljöhänsynintegreras i den ekonomiska politiken.Enligt vår mening är det tre stora områden som bordestå i centrum för fortsatt utveckling av miljöpolitiken. Dethandlar om hur miljökraven bör genomsyra den fortgåendeintegrationen i , möjligheterna till sanering avÖsteuropas miljö med tonvikt på samt värnet omden biologiska mångfalden. Miljöpolitiken skall givetvisutvecklas även på andra områden, men det följer mer av enredan fastlagd politik, t.ex. vad gäller miljöanpassning avtrafiksystemet genom hårda miljökrav på fordon och genomökade investeringar, åtgärder för minskade avfallsvolymeroch minskad farlighet hos det avfall som uppstår.I brist på initiativ från regeringens sida och medanledning av att avslagit i stort sett alla vårayrkanden upprepar vi de krav vi rest under den halvamandatperiod som förflutit.Vilket utrymme kunde miljöpolitiken haft 1991/92?1. Ett område där isamband med förhandlingarna om ett medlemskap i harmöjligheter att flytta fram positionerna är i miljöpolitiken.I gjordes viktiga undantag med hänsyn till attEG inte kommit så långt. Dessa undantag måste bekräftasinför ett eventuellt EG-medlemskap. Nästa steg borde varahur miljöpolitiken ska utvecklas på bred front ivästeuropeisk skala. Detta borde varit en av regeringensviktigaste uppgifter kring vilket man samlar myndigheter,expertis m.m. för att förberedamedlemskapsförhandlingarna. Men så icke.2. Den demokratiskautvecklingen i länder har också möjliggjortökade miljöambitioner. Tanken bakom toppmötet omÖstersjöns miljö 1990 var att bryta ett politiskt, byråkratisktoch finansiellt dödläge. Man var medveten om att ''notan''skulle redovisas 1992. Investeringar för långt mer än 100miljarder kommer att krävas. Som en av initiativtagarna harSverige en skyldighet att se till att ministermötet och detfortsatta arbetet blir framgångsrikt. En avgörandeförutsättning är ekonomiska resurser. Huvudprincipen ärvisserligen att projekten skall finansieras med hjälp av deinternationella bankerna. De borgerliga partiernashandlingskraft i östpolitiken har visat sig vara störstnär de befann sig i opposition.3. Utveckling av styrmedlen. Styrmedlen för enbättre miljö har successivt utvecklats. Miljöavgifter harinförts brett . Lagstiftningen ses över och ivår läggs ett förslag om miljöbalk, som gällanderätt skall skärpas. Men även andra instrument behöver sesöver. Genomgången av de kommunala översiktsplanernavisade att miljöintresset ej tillgodosetts på ett riktigt sätt.Det är märkligt att inga initiativ tagits med tanke på att ensärskild planminister tillsatts.Utbildningen har en viktig roll för miljöpolitikenslångsiktiga inriktning. Attityder grundläggs i tidig ålder.1991 angavs riktlinjer för hur miljön skall integreras iungdoms- och gymnasieskolan samt inom högskolan,principer som borde vidareutvecklas. Denna politik haremellertid tonats ned kraftigt. En av de första åtgärdernasom vidtogs var att lägga ned arbetsgruppen för hurläroplanen skulle kunna bli grönare.4. En viktig byggsten i deprinciper som angavs 1991 var ett ökat sektorsansvar.Trafikmyndigheterna och myndigheterna inom de areellanäringarna fick ett utvidgat ansvar. Sektorspolitikenrymmer stora möjligheter men kräver attmiljöansvariga är pådrivande. finansplan angavsriktlinjer för en uthållig tillväxt. Detta är något som kräverett målmedvetet utvecklingsarbete.5. 1990 antog riksdagenriktlinjer för att minska volym och farlighet hos avfalletsamt förbättra behandlingen av det avfall som uppkommer.Riktlinjerna angav att det krävs stegvisa beslut för att målenskall kunna infrias. Styrande avfallsavgifter skulle habehövt införas. Istället har regeringen försökt skriva omhistorien genom att rikta fokus mot enkretsloppsproposition som skjuts på framtiden.Den lagrådsremiss, som redovisats, indikerardessutom att propositionen innehåller frågor som riksdageni princip ställt sig bakom.6. Ett ökat miljöansvar angavs för de areellanäringarna, bl.a. borde ansvaret för skogs- och jordbruketsmiljöpåverkan jämställas med industrins. Utredningen omett ökat kostnadsansvar var ett betydelsefullt steg. Dennastoppas i princip ned i en byrålåda av regeringen.Ovan nämns exempel på några områden där dennuvarande regeringen skulle kunnat ta kraftfulla initiativ.Därutöver behöver miljöpolitiken utvecklas ytterligare.Ingen menade att beslut var ''steget'', utan ett stegi riktning mot hållbar utveckling. För detta krävs ettsystematiskt och mycket brett arbete. Socialdemokraternaföreslog att detta nästa steg bör förberedas iform av en kommission för hållbar utveckling. Den bordefått arbeta i ljuset av vad som framkom vid konferensen ommiljö och utveckling. Vi återupprepar detta krav.2. efter om miljö ochutvecklingVåra förslagEn kommission bör tillsättas föratt följa upp UNCED och initiera åtgärder för enanpassning till en hållbar utveckling.UNCED bör följasupp med europeiska miljökonferenser.Regeringen måsteaktivt följa och påverka UNCED-arbete.Insatserna för att militära resurser skall kommatill användning i miljöarbetet bör skärpas, och de initiativsom militärer tagit för att begränsa miljöproblemen börredovisas för riksdagen.Insatserna för att genomföraåtagandena med anledning av konventionen om biologiskmångfald måste påskyndas.Regeringen börinternationellt verka för att koldioxidutsläppen stabiliseraspå nivå till år 2000.Riodeklarationen börvidareutvecklas till en bindande stadga.Sett i ett globalt och långsiktigt perspektiv är demiljöproblem vi står inför mycket stora och mycket olika.Västvärldens miljöproblem består i allt större utsträckningav de många små utsläppen med en sammantaget storvolym, medan de stora punktutsläppen från industriernafortfarande är dominerande i Öst- och Centraleuropa.Utvecklingsländernas miljöproblem är i hög grad koppladetill fattigdomen.Sveriges bidrag till de globala och regionala miljöhotenär större än vad som långsiktigt kan accepteras. Både vi ochvår omvärld befinner oss långt ifrån det som brukarbenämnas en långsiktigt hållbar utveckling.Det är i-ländernas ansvar att genomomställningsåtgärder i de egna länderna och genomresursöverföringar till möjliggöra en varaktigthållbar utveckling. Det fråntar inte de senare deras egetansvar för sin inhemska utveckling eller deras skyldighet attkonstruktivt bidra i det internationella arbetet.Sveriges roll i det internationella miljöarbetetVi svenskar tillhör den femtedel av mänskligheten somutnyttjar fyra femtedelar av jordens resurser. Trots storaekonomiska problem tillhör vi i ett globalt perspektiv denrika delen av världen. Därför har vi ett särskilt stort ansvarför att medverka till större rättvisa och för att driva på detinternationella miljöarbetet. Vi måste ta på oss ansvaret attgå före, att visa vägen för en långsiktigt hållbar utveckling.Här brister den borgerliga regeringen. Politiken hari för stor utsträckning formats av ledordet anpassning -- tillEG och till för att ta två exempel. Sverigesmiljöpolitik måste präglas av ett starkt internationelltengagemang och en hög aktivitet i olika fora.Stockholm 1972 har följts av 1992, det senare mötettillkommet bl a på den socialdemokratiska regeringensinitiativ och där förberedelseprocessen präglats av ett starktsvenskt engagemang.Rio-konferensenRio-konferensen var världssamfundets störstamöte på toppnivå. Nästan alla världens länder deltog.Genom sin storlek, men också sitt innehållsmässigaomfång, blev konferensen och hela UNCED-processen enframgång även om inte bindande åtaganden ingicks itillräcklig omfattning. De många rekommendationerna hardock startat en process, som i betydande utsträckningkommer att leda fram till alltfler bindande åtaganden.Konferensen kopplade samman miljö- ochutvecklingsfrågor och tillförde därmed en ny dimension tilldet internationella miljöarbetet. Konferensen föregicks avatt två konventioner, en för klimatfrågor och en förbiologisk mångfald, utarbetades. Dessa öppnades förundertecknande i . På mötet antogs en allmändeklaration om miljön och en principdeklaration förskogarnas utnyttjande. Vidare ett handlingsprogram framtill och in , den s.k. , med ett mycketstort antal rekommendationer på flertalet miljö- ochutvecklingsområden.Regeringarnas har sedan följts upp avparlamentarikerna genom i hösten1992. Där ströks UNCED-processens resultat under ochregeringarna utmanades till längre gående åtaganden. Numåste dessa konferenser följas upp på hemmaplan ochinternationellt. Det kommer att krävas ett tålmodigt arbete,där detaljerade och konkreta åtgärdsplaner måste arbetasfram och genomföras.Kommission och konferenserI förra årets miljömotion ''En god livsmiljö för hållbarutveckling'' framförde vi förslaget om en särskildkommission med uppgift att följa upp konferensensresultat. Den skulle sättas samman av kunniga företrädareför politik och samhälle och ges mandat att arbetakonstruktivt och löpande lämna förslag tilluppföljningsåtgärder. I den meningen skulle kommissionenarbeta ungefär som de regionala miljöprojekt, som densocialdemokratiska regeringen tog initiativ till under slutetav 80-talet.Riksdagens borgerliga majoritet avslog detta förslag,varför vi upprepade det i vår motion medanledning av regeringens skrivelse 1992/93:13 om UNCED.Trots miljöministerns uttalade intresse för förslaget isamband med debatter i , avslog återden borgerliga majoriteten förslaget.Parlamentarikerkonferensen i uttaladeuppfattningen att nationella kommittéer borde bildas förgenomförandet av aktioner inom miljö- ochutvecklingsområdet samt att dessa borde bestå avrepresentanter för berörda allmänna institutioner,parlament, frivilligorganisationer, näringsliv och andraintressegrupper. Detta stämmer väl med vårt tidigareförslag.Vi anser det fortfarande angeläget, att en kommissiontillsätts för att möjliggöra samling kring en effektivuppföljning av UNCED. Det räcker varken medregeringens insatser inom ramen för miljövårdsberedningeneller den utlovade breda remissen av . Detförtjänar påpekas, att det inte enbart är ekonomiskaproblem som kräver gemensamma tag. Det gör även deekologiska.Arbetsuppgifterna är flera, bl a frågorna om hållbarakonsumtionsmönster, omställning av transportsystemet,avfallsfrågor, sammankopplingen av ekonomi och ekologioch EG-samarbetet. Kommissionen bör ha en bredsammansättning med personer från politik, folkrörelser,näringsliv, fackliga organisationer och vetenskap. Skallarbetet bli meningsfullt måste det påbörjas. Detfinns ingen anledning att vänta på remissbehandlingen avAgenda 21. Uppgifterna är så rikliga, att arbetet kangenomföras parallellt med remissen.Angeläget är också att den regionalatransportkonferensen, som UNCED uppmanar till,genomförs så fort som möjligt. Vidare är det angeläget attUNCED får en samlad uppföljning i , bl.a. på grundav de många och gemensamma miljöproblemen. Det är bra,att miljöministrarna möts , men en bredareuppföljning med parlamentariskt deltagande samtrepresentanter för NGO:s och andra delar av samhället ärockså motiverat. Regeringen bör sondera förutsättningarnaoch möjligheterna att få till stånd en bredare europeiskmiljökonferens med deltagande även av Öst- ochCentraleuropa.FN-kommissionenVid generalförsamlingens behandling av UNCEDhösten 1992 togs beslut om inrättande av den kommissionUNCSD (United Nations Commission on SustainableDevelopment) under ECOSOC, som Rio-mötet föreslagit.Det är nu angeläget, att kommissionen blir mycket aktivoch pådrivande i uppföljningsarbetet. Likaså är det viktigt,att den är beredd att ta upp nya angelägna frågor om sådanadyker upp, bl.a. en uppmaning från Brasilia-mötet.Frågorna om kopplingen ekonomi--ekologi inkl hållbartillväxt, miljöavgifter och gröna nationalräkenskaper samthandelsvillkor--miljökrav () är två angelägnaområden, där också kommissionen kan spela en viktig roll.Regeringen måste aktivt följa och påverka arbete.MiljöbiståndUNCED-sekretariatet beräknade åtgärdsinsatserna förAgenda 21 i utvecklingsländerna till (1989) --2000, varav 125miljarder som bistånd till utvecklingsländerna. Det ärdubbelt så mycket som nuvarande bistånd. Ibudgetpropositionens bilaga 15 (Miljö- ochnaturresursdep.) hävdas att miljö och hållbar utvecklingprioriteras i biståndspolitiken såväl inom det multi- sombilaterala samarbetet. En granskning av anslagenredovisade i bilaga 4 (Utrikesdep.) ger dock vid handenkraftiga nedskärningar i båda fallen.Den globala miljöfaciliteten, GEF, skall göra det möjligtför utvecklingsländerna att delta i arbetet med globalamiljöproblem. Dessa länder skall kunna köpa mermiljövänlig, men dyrare, teknik med stöd av medel frånfonden. Fondens användningsområde har fastställts till demer i-landsorienterade miljöproblemen -- klimatet,biologiska mångfalden, internationella vattnen ochozonuttunningen. är angelägna om att fondensanvändningsområde utvidgas till även defattigdomsrelaterade problemen, t ex ökenutbredning,avskogning och nedsmutsning av de stora gemensammafloderna.I vår biståndsmotion redogör vi närmare för vår syn. Därberör vi också frågan om skuldnedskrivningar och derasbetydelse för en bättre miljö.Militären och miljönSlutsatserna från om användning av militäraresurser för miljöändamål har redovisats i UNCED-processen. Under fördes frågan fram ianföranden, men ej i konkreta förslag. Därför är detangeläget att regeringen nu skärper insatserna på dettaområde med syftet att förankra studiens konkreta förslaginom FN-systemet.Studien föreslår bl.a. att FN skall sätta upp eninternationell miljöräddningstrupp och ordna enkunskapsbank för erfarenhetsutbyte. Vidare bör varje landundersöka vilka militära resurser, som kan användas imiljöarbetet och göra upp en nationell aktionsplan.Regeringen bör fullfölja detta i Sverige.Militära aktiviteter skall också följa lagar och regler förmiljöhänsyn. Militären skall återställa skadad miljö. ÖB:sprogramarbete inom miljöområdet är här en god början försvensk del. Regeringen bör till rapportera vilkainitiativ som tagits.KonventionernaSverige har varit pådrivande under hela UNCED-processen för att få till stånd en klimatkonvention.Eftersom inte kunnat enas kring tidsramarför att begränsa växthusgaserna måste arbetet fortsätta i detavseendet. Det understryker också Brasilia-konferensen.Regeringen bör alltså driva arbetet vidare med att skärpakonventionen. Inriktningen bör även fortsatt vara, attkoldioxidutsläppen skall stabiliseras på 1990 årsnivå. Regeringen bör också framlägga förslag till riksdagenom ratificering av konventionen möjligt.Konventionen om biologisk mångfald kommer att få storpåverkan på de areella näringarna. Regeringen måstesnarast redovisa hur förpliktelserna gentemot konventionenskall kunna uppfyllas. En nationell plan bör utarbetas.Riksdagen bör få möjlighet att ratificera konventionensnarast möjligt. Regeringen bör vidare verka för etteffektivt internationellt monitoringssystem och sökapåverka nya administration att signerakonventionen.DeklarationernaRio-deklarationen slår fast ett antal allmänna ochgrundläggande principer. Avsikten under UNCED-processen var att forma en bindande Earth Charter. Detlyckades dock inte. har föreslagit attdeklarationen nu utvecklas till en bindande stadga, som kanantas av 1995, då FN firar 50-årsjubileum. Vi stöder detta förslag och vill uppmanaregeringen att verka för en sådan lösning.Principdeklarationen kring skogsfrågorna blev inteheller bindande, vilket varit avsikten från början. Även härföreslår parlamentarikerkonferensen i att arbetetfortsätter i syfte att skapa en bindande konvention. Det ärockså vår uppfattning att så bör ske. Därför bör regeringeni samband med uppföljningen inom FN-systemet verka föratt förhandlingsarbetet fortsätter kring skogsfrågorna.Forskning, utbildning och informationDe internationella miljö- och utvecklingsfrågornaslösning är av avgörande betydelse för världssamfundet.Forskningen inom dessa områden bör därför ges högprioritet. Också utbildnings- och informationsinsatser ärmycket viktiga. Inte minst gäller det att ge NGO-organisationerna stöd för att föra ut UNCED-processen bred publik. Men också det ordinarieutbildningsväsendet kan spela en viktig roll. Därför är detangeläget att miljö- och utvecklingsfrågorna ges utrymmeinom skol- och högskolesystemet. Regeringen bör tillse attdessa frågor får en snabb hantering.3. och miljönVåra förslagEtt medlemskap i måste innebäraskärpta miljökrav, och vi måste få ha kvar våra särregler påmiljöområdet tills EG:s krav når vår nivå. Det gäller bl.a.den omvända bevisföringen och substitutionsprincipen påkemikalieområdet samt våra strängare bilavgaskrav.Denav beställda samlade strategin inför ett EG-medlemskap skall redovisas.Sverige skall få behålla ellerinföra miljöavgifter och s.k. gröna skatter.Arbetet för attåterställa miljö måste fullföljas. Resurser börtillföras efter det att aktionsplanen för Östersjönfärdigbehandlats.Allemansrätten med dess rättigheteroch skyldigheter behålles.InledningVår vision är att skall bli föregångare vad gälleromställning av konsumtion, produktion ochenergiförsörjning. Detta förutsätter genomgripandeförändringar, med en stark ekonomisk utveckling inomramen för vad naturen tål. Näringsoch industripolitik måste''giftas ihop'' med resurs- och miljöpolitik. Marknadenmåste förses med tydliga spelregler och styrinstrument förlångsiktigt uthållig utveckling. Vi konstaterar isammanhanget att utgör de endabindande internationella regelverken med möjlighet tillsanktioner i detta syfte.Hotbilden är emellertid också tydlig. De rika länderna,bland annat , svarar för destörsta och allvarligaste miljöskadorna i form av utsläpp och vatten, utarmning av den biologiska mångfaldenm.m. Produktionen i dessa länder måste därför snarastmöjligt anpassas till den ekologiska bärkraften. Dettaförutsätter såväl nationella som internationella initiativ.Gemensamma minimikrav måste utarbetas på ett sådantsätt att miljökrav och miljöavgifter inte snedvriderkonkurrensförhållandena till nackdel för verksamheter medhöga miljöambitioner. Gränsöverskridande miljöhot måsteelimineras genom stränga gemensamma regelverk.Den inre marknadens fria varucirkulation ställer storakrav på en ambitiös miljöpolitik. Ett långtgående producentansvar måsteutvecklas för produkterna -- från själva produktionen tilldess att de blir avfall. Den ökade rörlighetenoch varutransporterna måste mötas med hårda krav pårenare fordon och infrastrukturer, stöd till utveckling avrenare transportsystem (det som i internationellasammanhang kallas hållbar rörlighet).EG deltar som part i de flesta internationellaförhandlingar. Gemenskapen har en stor samlad ekonomiskstyrka; med omfattar den världens störstaenskilda marknad (370 miljoner människor). Detintegrerade regelverk för miljö- och naturresurshållningsom sätts inom Gemenskapen har därigenom stor slagkraft.EG:s kraft att agera för uthållig utveckling kommer i höggrad att avgöra utgången av såväl de regionala som globalamiljöproblemen.Rio-konferensens resultat bör omsättas i bindandeminimikrav för medlemsländerna och miljömålenuppgraderas. ger utrymme för flerradikala miljöbeslut, grundade på kvalificerad majoritet.En plan bör upprättas för hur alla länder skall kommaned till utsläppsnivåer som naturen tål, s.k. kritiskabelastningsgränser. bör förses medtrovärdiga sanktionssystem och miljöavgifts- ochskattesystemen bör utvecklas.Vid reformering av EG:s gemensamma jordbrukspolitikbör inriktningen vara radikalare styrinstrument förekologisk anpassning, skydd för biologisk mångfald ochkulturvärden i odlingslandskapet samt stimulans avbiologiskt baserad energiförsörjning.EG:s största utmaning är att kraftfulltbidra till Central- och utveckling -- tekniskt,ekonomiskt och ekologiskt. Bara en gemensam insats kanförhindra en ekologisk och social kollaps.Sverige prioriterar starkt kampen mot försurning och föratt rena . Här förväntar vi oss att EG/EUframdeles spelar en mer aktiv och pådrivande roll.Ett eventuellt EG-inträde påverkar miljöpolitiken inomframför allt tre områden. Det är, för det första , vilka ofta gäller för stationära anläggningar.Gemensamma beslut om regler innebär att de som hittillsinte velat göra så mycket tvingas att göra mer. Enskildaländer kan dessutom gå utöver dessa regler, underförutsättning att dessa inte bedöms vara handelshinder.Sverige bör vid sina förhandlingar med EG lägga stor viktvid att uppföljningen av reglerna effektiviseras. Förnärvarande är efterlevnaden av reglerna dålig.Det andra, vilket är en viktig del i förverkligandet av deninre marknaden, är de s.k. totalharmoniserade reglerna,vilka framför allt berör handeln med varor. Godkännande iett land innebär automatiskt godkänt i hela EG-området. Itillägg till Rom-fördraget framgår att förslag tillharmonisering skall utgå från en hög skyddsnivå. Inomdetta område finns på kort sikt de största politiskaavvägningsproblemen. I det här sammanhanget vill viunderstryka att vi avser hävda den omvända bevisbördanoch substitutionsprincipen på kemikalieområdet samt vårasträngare bilavgaskrav.Hösten 1989 presenterade en studieav miljökonsekvenserna av den inre marknaden.Rapporten pekade på att sambandet mellan tillväxt ochökad miljöbelastning måste brytas, bl.a. med hjälp avmiljöavgifter. Särskilt berör detta tranport- ochenergimarknaderna. Arbetet med att utveckla ekonomiskastyrmedel pågår för fullt inom EG. framhålls imiljökretsar som ett föregångsexempel. I avvaktan påförändringar inom EG bör inte några ytterligare svenskamiljörelaterade skatter eller avgifter sänkas, då detta skullege fel signaler. Snarare bör den svenska regeringenuppmärksamma de miljöskadliga skatter och avgifter somf.n. finns inom gemenskapen. Regeringen bör snarastredovisa den av begärda strategin ommiljöarbetet inför förhandlingarna om ett eventuelltmedlemskap.Europa och världenDet är inte bara miljösituation som vi kanpåverka i samarbete med eller som medlemmar i fall har EG och EFTA en likartad syn på globalamiljöfrågor. Det gäller inte minst klimatet, där nu engemensam västeuropeisk strategi har arbetats fram. Genomen sådan samordning ökar möjligheterna att påverka detinternationella miljöarbetet. länder hartillsammans den tyngden att de kan utmana de två andravärldsekonomierna, och Japan.Framväxten av en gemensam västeuropeisk marknad fårej leda till att nya yttre murar byggs upp. En test pågemenskapens vilja att avveckla skadliga murar är fråganom jordbrukssubventionerna.Saneringen av Öst- och CentraleuropaDemokratiseringen i Öst- och har öppnatnya möjligheter för att ta itu också med miljöproblemen.Många områden är svårt skadade, i vissa fall är de akuthälsofarliga. Strukturförändringar i ekonomin kommerautomatiskt att innebära att gammal miljöskadligverksamhet upphör. Stora ansträngningar görs nu av deenskilda länderna för att kartlägga och sanera miljöfarligaverksamheter.Det är viktigt att dessa länder ges ett fortsatt stöd.