mot · GG02N316 · 1993-01-26 00:00:00 — En bra näringspolitik måste bidra till följande målEkologiskt hållbar produktion Förnyelse och utvecklingav olika näringar Utveckling i hela landet Arbete åtbåde män och kvinnor Arbete för både låg- ochhögutbildade.Vi tar i andra motioner upp stöd till glesbygdsnäringar,kvinnor och kompetensutveckling i svenskt näringsliv.Det behövs förvisso tillväxt i svensk ekonomi, men dennödvändiga tillväxten måste vara ekologiskt anpassad. ''Världen befinner sig på den brantastetillväxtkurvan i historien. Under detta århundrade harvärldens befolkning tredubblats, den ekonomiskaaktiviteten ökat 20 gånger, förbrukningen av fossilabränslen 30 gånger och den industriella produktionen 50gånger. Den branta tillväxtkurvan innebär ett ständigtökande hot mot själva möjligheten att leva på jorden. ''Detta säger i sitt förslag till nytthandlingsprogram för miljön.Denna insikt måste prägla all politik även vid djuplågkonjunktur och hög arbetslöshet. Mildrade elleruppskjutna krav på miljöstörande eller energikrävandeproduktion är inte förenlig med ett sådant synsätt och videlar slutsats, att ''snarare än attförsämra konkurrensförmågan kan skärpta miljökravfaktiskt öka denna genom att utlösa tekniska förbättringaroch innovationer''.Företagen måste ta hänsyn till miljön. För företag ochenskilda handlar det om att bekämpa resursslöseriet.Företagen måste se över sina energi- och råvaruuttag och desom inte prioriterar miljön kommer att försvinna.Forskning för nya produkter måste ha resurssnålhet somledstjärna. Råvaru- och materialbalanser måste upprättasoch livscykel- och kvittblivningsspecifikationer måste göras.Allt måste utmynna i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de produkter man villproducera. Detta skall vara lika naturligt som att göra envanlig ekonomisk kalkyl.Målet måste vara att inlemma industrisamhället i ettfungerande ekologiskt system. Tillväxt kan innebäraförnyelse av industrin och kan leda till miljöförbättringarmen kan också skapa en större miljöförstörande enskildkonsumtion.Svensk industri står inför flera krävande utmaningar:Att förändra industriproduktionen i ekologiskt hållbarriktning.Att ta tillvara möjligheterna för tillväxt inomområdet miljöteknik.Produktionen måste ställas om frånlinjär till cirkulär. Utsläppen från industrin måste nerytterligare. De verksamheter som inte klarar miljökravenmåste avvecklas.Vi kräver att regeringen lägger fram konkreta förslag omhur ekologiskt anpassad tillväxt skall främjas. Vi föreslår attmedel från miljöavgifter fonderas för att skapaarbetsplatser i nya miljövänliga verksamheter.Från vaggan till gravenDet är hög tid för industrin att satsa på förebyggandemiljöarbete. Från vaggan till graven-tänkande måste präglaproduktionen. När man gör en teknikförändring måste manförutse konsekvenserna på alla områden, inte bara detekniska och ekonomiska.Varje investering måste föregås av en allsidigmiljökonsekvensutredning. Man skall följa upp sin produktoch till och med ställa krav på sina ev. underleverantörer attde lever upp till företagets miljöprogram.Det måste till ett samarbete mellan myndigheter,miljöorganisationer, fack och industri. Den övervakandeprocessen måste kompletteras med externa miljörevisorersom kan ge information till bl.a. allmänheten om hur detstår till med miljön i företaget. Vi anser att frågan omexterna miljörevisorer bör utredas.Miljöteknik, en tillväxtbranschDen globala marknaden för miljöteknologi kommerenligt en rapport från att tillväxa med 5,per årunder de kommande åtta åren. Marknaden hade 1990 ettårligt värde på ca och kommer att ökatill år 2000.På en rad områden har möjlighet att bli ettledande land när det gäller miljöanpassad produktion. Detgäller utveckling av kollektiva färdmedel, en mermiljöanpassad bil och utveckling av elektroniskakommunikationsmedel, men också miljövänliga bränslen.Behoven av investeringar i ny miljövänlig teknik ochanläggningar inom i stort sett alla områden är gigantiska iÖsteuropa. Svenska företag kan göra viktiga insatser för attbygga upp det nya om finansieringsfrågorna kanlösas. Regeringen bör göra en sådan översyn över reglernaför exportfinansiering så att svenska företags satsningar påbl.a riskfyllda miljö- och infrastrukturprojekt i östraEuropa underlättas.I länder som och satsar man stort ochframsynt på miljöteknikområdet. Vi bör i för attinte hamna på efterkälken inom den gigantiska marknadsom finns inom både arbetsmiljöteknik och annanmiljöteknik satsa på stora nationella program där man kansamla storföretag, småföretag,entreprenörer, innovatörer,universitet, med flera aktörer till gemensammalångsiktiga och uthålliga projekt. föreslårsådana program.Satsa på utvecklingSverige har halkat efter övriga när detgäller andelen högteknologiska produkter som tillverkas ilandet. Svenska företag fångar inte upp nya FoU-intensivaprodukter. Svenska uppfinningar utvecklas i allt större gradutanför landet och av utländska företag. Uppfinnare på destora företagen får endast en bråkdel av den vinst som derasuppfinningar genererar och fristående uppfinnare, som villutveckla sina produkter, har svårt att göra det i Sverige.Villkoren för uppfinnare måste förbättras genom attåterinrätta näringsbidraget. Stödet till uppfinnarföreningenfår inte minskas.SmåföretagenSmå och medelstora företag har en central roll i svensktnäringsliv. av alla företag har färre än 200anställda.I takt med att storföretagen internationaliserasalltmer kommer de små företagens betydelse för Sverigesframtid att öka.En viktig del av det marknadsekonomiska systemet äretablering av nya företag. Om det är fler anställda i nyaföretag än i nerlagda fungerar systemet väl på detta område.I ett modernt industriland krävs en successivt strukturellanpassning av industrin och att hänsyn tas till denförändrade omvärlden. Ökningen av sysselsättningen skerfrämst i småföretagen och vid snabba förändringar iomvärlden kan de snabbt ställa om sig och möta nya krav.Nya produkter föds ofta och förverkligas i småföretagen.Det är därför viktigt att näringspolitiken stimulerarbildandet av nya företag och utvecklingen av små ochmedelstora företag.Det kooperativa företagetProducent- och konsumentkooperativa företag kanförväntas få ökad betydelse . Med tanke påspeciella förutsättningar som gäller för kooperativaföretagsformer bör dessa ägnas större uppmärksamhet inäringspolitiken.UnderleverantörernaKraven på underleverantörer har skärpts under detsenaste decenniet. Storföretagen kräver perfekta produkteroch exakta leveranser. Man har också pressat priserna hårtoch hotat med billigare utländska konkurrenter. Mångaunderleverantörer klarar inte detta och man är hårt bundentill ett eller få stora företag. Krisen i bilbranschen har slagithårt mot många små och medelstora företag, som är heltberoende av leveranser till och . Det är viktigtatt näringspolitiken underlättar överlevnaden ochutvecklingen i underleverantörsledet. anseratt den s.k. VT-delegationen får möjlighet att återuppta sittarbete. För detta behövs ett anslag på 50 miljoner kronor.RiskkapitalsituationenFöretagen är beroende av att kapitalförsörjningenfungerar tillfredsställande. Bank- och finanskrisen har fåtttill följd att bankerna är överdrivet försiktiga med sinutlåning. Detta har i sin tur medfört onödiga konkurser.Kreditsystemet måste börja fungera på normalt sätt igen.Staten bör direkt som bankägare och indirekt viaBankstödsnämnden kräva att bankerna bedriver normalutlåning till företagen och att de inte genom ett storträntegap låter kunderna betala bankkrisen.Det har fattats beslut omriskkapitalbolag och inrättande av Industri- ochnyföretagarfonden. Det är för tidigt att bedöma effekternaav dessa förändringar, men det är viktigt attutvecklingsfonderna även efter utredning får behållamöjligheten att låna ut pengar. Detta bör geregeringen till känna.Samarbete för småföretagInför ikraftträdande saknar ofta de småföretagen resurser för att kunna konkurrera påEuropamarknaden. De stora företagen kan ha egnaförsäljningskontor inom EG. Det har inte de små resursertill. Staten bör ta initiativ till att det över hela landet bildasnätverk där småföretag kan samarbeta om försäljning,dataservice, forskning och utveckling.Statliga företagVänsterpartiet vill ha ett näringsliv med olikaägarformer, privat, kooperativt och samhällsägt. Detsvenska näringslivet domineras av starkt koncentreratprivat ägande. Statligt ägande kan vara en rimlig motvikt tilldenna privata maktkoncentration. Statligt ägande är främstmotiverat inom strategiska sektorer av näringslivet.Ägandet bör vara aktivt. Anställda i statliga företag kräverinflytande över sina arbetsplatser, men de kräver ocksåengagerade och aktiva ägare.Regeringen har ingen förståelse för statligt ägande. Denvill sälja ut i första hand 35 namngivna statliga företag,däribland stora delar av den svenska basindustrin.Regeringen har också fått bemyndigande attsälja ut dessa företag när och på det sätt man finnerlämpligt.Vänsterpartiet avvisar denna utförsäljningspolitik. Vianser det självklart att skall höras vid varje störreförändring av statens ägande och att riksdagensbemyndigande därför skall återkallas.Näringspolitik -- anslagsfrågorStöd till småföretagVänsterpartiet anser att det fortsatt är motiverat medselektiva stöd till småföretag. Uppfinnarverksamhet,design, kvinnligt företagande och ansträngningar att ökakompetensen i småföretag, t.ex. genom att erbjudaarbetslösa civilingenjörer projektanställning, anser vi värdaökat stöd. För detta anslår vi utöverregeringens förslag till småföretagsutveckling m.m.Sveriges geologiska undersökningar. GeologiskundersökningsverksamhetSGU behöver tillskott på för attkunna fullfölja sitt karteringsuppdrag. villanvisa dessa medel.Teknisk forskning och utvecklingTeknisk forskning och utveckling är grundläggande förförnyelse av svenskt näringsliv. har avsatt ettutrymme på utöver regeringens förslag ochvi återkommer i samband med den forskningspolitiskapropositionen med preciseringar av hur dessa medel skallfördelas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bra näringspolitik,2. att hos regeringen begär förslag om hurekologiskt anpassad tillväxt skall främjas enligt vad imotionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag på hurmedel från miljöavgifterna kan fonderas för nyaarbetstillfällen,4. att hos regeringen begär en utredning omexterna miljörevisorer enligt vad i motionen anförts,15. att hos regeringen begär en översyn avreglerna för exportfinansiering enligt vad i motionenanförts,6. att hos regeringen begär förslag på programom miljöteknik enligt vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till uppfinnare ochuppfinningar,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativt företagande,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underleverantörerna,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kapitalförsörjningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfonderna,13. att hos regeringen begär förslag om attutveckla nätverk för småföretagen enligt vad i motionenanförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga företag,15. att beslutar återkalla bemyndigandet vadgäller regeringens rätt att sälja statliga företag, enligt vad imotionen anförts,16. att till /94 till utveckling av småföretag anslår utöver vad regeringen föreslagit enligt vad imotionen anförts,17. att till Industriell utveckling inomverkstadsteknikområdet anslår för VT-delegationens verksamhet,18. att till geologiska undersökning,geologisk undersökningsverksamhet m.m. anslår 10 000 000kr utöver vad regeringen föreslår,19. att till Teknisk forskning och utvecklinganslår utöver vad regeringen föreslår.