mot · GG02T537 · 1993-01-26 00:00:00 — Interregional tågtrafik i sydöstra InledningHela landets resurser och produktionsförutsättningarmåste tas till vara. Målsättning för regionalautvecklingspolitik är att hela ska leva och utvecklas.Ett strategiskt viktigt område som kan bidra till att uppnådetta mål är utbyggnaden av en fungerande infrastruktur.Centern har varit pådrivande i dessa frågoroch fullföljer också denna politik i regeringsställning. Idagfinns beslut om investeringar i vägar och järnvägar i enomfattning som aldrig tidigare.Nu vill vi i gå vidare med ytterligare satsningarför att skapa ett infrastruktursystem som ger ännu bättreförutsättningar för utveckling och tillväxt i alla delar avlandet. Vår utgångspunkt är att det är samhällsekonomisktklokt att göra investeringar på alla nivåer i infrastrukturen.På så sätt skapas förutsättningar för att ta till vara ochutveckla de resurser som varje region och dess människorrepresenterar.Vår utgångspunkt är att det måste vara samhälletsuppgift att ge nödvändiga förutsättningar för arbete,utbildning, företagande och boende i alla delar av landet.Det betyder bland annat att staten ska bidra med strategisktviktiga investeringar i infrastruktur.Ett sådant synsätt delas också av den statligaProduktivitetsdelegationen som bl a drog följande slutsats:''Skall svenska regioner behålla sina positioner i Europautan vidgade skillnader inom landet, behöver tre typer avinfrastruktur förbättras. Det gäller för det förstainternationella transport- och kommunikationslänkar. Detgäller vidare mellanregional infrastruktur som kan förstärkadet ekonomiska samspelet mellan olika delar av landet. Fördet tredje gäller det infrastrukturens kapacitet och kvalitetinom varje del av landet. ''I denna motion presenteras förslag till hur staten medrelativt små insatser kan bidra till att sydöstra får ettsammanhållet tågburet kommunikationssystem.Utgångsläget i sydöstra befolknings- och arbetsmarknadsutvecklingSydöstra har länge haft en svag befolknings- ochsysselsättningsutveckling. En av orsakerna ärkommunikationsläget i förhållande till övriga . Såvälvägar som järnvägar har varit eftersatta. Linköpingsarbetsmarknad spelar en allt viktigare roll försysselsättningen i södra . Inte mindre än 31%av de förvärvsarbetande i kommun pendlar ut frånkommunen, flertalet mot Linköping.En betydande del av expansiva utvecklingkan hänföras till statliga beslut om inrättande av tekniskhögskola och universitet. I andra avseenden, t exbeträffande Saabs utveckling spelar statliga beställningar(, JAS) en betydelsefull roll förarbetsmarknadsutvecklingen.På motsvarande sätt kan konstateras att just frånvaronav statliga insatser, omlokaliseringar, lokaliseringsstöd ochoffensiva infrastrukturinsatser har varit en starkthämmande faktor för läns befolknings- ocharbetsmarknadsutveckling. De statliga insatserna harbegränsats till etableringen av Teleskolan och Högskolan iKalmar. Utbyggnaden av högskolan har gått långsamt ochtillgångtill fasta forskningsresurser saknas.Ett eftersatt och otillräckligt kommunikationssystemFör läns del ligger det största handikappet ikommunikationssystemet. De långa avstånden mellannorra och i kombination med otillräckligvägstandard och frånvaron av nord--sydgåendejärnvägstrafik hämmar länets möjligheter ur närings- ocharbetsmarknadssynpunkt. Resultatet blir att norralänsdelen blir mer och mer beroende avLinköpingsregionen som södra län ipraktiken är avskärmat från samma region.Pendlingsmönstret söderifrån förstärks nu ytterligareoch pendling sker alltmer från orter som ,och i norra län. Behovet avgoda kommunikationer söderifrån till förstärkshärigenom. Alternativet kan för många bli flyttning. Detförutsätter dock andra samhällsinvesteringar i byggandeoch service och medför en ytterligare försvagning av deorter och områden som i så fall överges.Utveckla sydöstra genom en satsning på tågEtt modernt samhälle kännetecknas av omfattandetransportbehov. Inom EG och även i , ochJapan görs mycket stora järnvägsinvesteringar. Dessa ökarnu ytterligare genom att man menar att sådanainvesteringar är avgörande för näringslivetskonkurrenskraft och en god samhällsekonomisk utveckling.Behovet av investeringar för att i bygga upp ettheltäckande, effektivt och konkurrenskraftigt järnvägsnätär stort. Den sittande fyrklöverregeringen har påbörjatdetta arbete. Det är nu viktigt att vi minst bibehåller dennuvarande nivån också ett långt stycke in på 2000-talet.I tågtrafiken förenas alltmer ekonomi och ekologi. Nyteknik och konkurrens utvecklar järnvägen under 90-talet.I introduceras snabbtågen , samtidigtsom nästa snabbtågsgeneration börjar skisseras.Det finmaskiga järnvägsnätet måste utvecklasTrafikutvecklingen förutsätter nya transportstrukturerockså i det mer finmaskiga järnvägsnätet. Stambanornaseget passagerarunderlag måste kompletteras medomfattande regionaltrafik med tåg, buss eller bil. Modernatåg på regionala banor kan spela en central roll såväl för denregionala trafiken som för fjärrtrafiken.Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i sydöstraSverige har, som vi påpekade tidigare, länge varit svag.Orsakerna kan bl a sökas i det undermåliga och eftersattakommunikationsnätet. har dock förändringar börjatske. Kust-till-kustbanan -- -- ---- rustas upp och kommer att trafikerasmed snabbgående tåg.Stångådalsbanan mellan och tillhörde länsjärnvägar i landet som haft den kraftigasteresandeökningen. 1982/83 reste 1 580 personer per veckanågon sträcka på banan. , reser drygt 5000 personer med tåget, trots att banan ärlångsam och vagnarna inte helt nya. En fortsattresandeuppgång skulle kunna ske om järnvägen upprustas.Positiva effekter av en satsning på regionaltågstrafikmellan och KalmarFörutsättningar finns för en upprustning av järnvägenmellan och och för en framtida trafikmed regionaltrafik -- -- --. Upprustningen kan ske till rimliga kostnader.Men det kräver att staten tar ett betydande ansvar förupprustningen och att länstrafikens huvudmän tar ansvarför att trafikera banan.Upprustningen skulle innebära en 23,5 mil långfjärrtrafikförbindelse sträckan -- viaStångådalsbanan -- och bansträckanBerga -- Kalmar.Kalmar län skulle i modern tid få ettkommunikationssystem som knyter samman nästan helafastlandsdelen av länet med fungerande järnvägstrafik.Den förbättring av kommunikationerna somgenomförandet av detta förslag innebär skulle ge flerapositiva effekter. Det skulle stimulera privata etableringaroch investeringar. Turismen på och i övriga Kalmarlän skulle få ett uppsving genom att möjligheter skulle gestill flera veckoslutsbesök. En förlängning av turistsäsongenskulle också ske. Det skulle medverka till en bättrefungerande arbetsmarknad. Främst skulle kvinnornassituation förbättras. Förvärvsfrekvensen för kvinnor skullebli mer likartad vad som gäller i Linköpingsregionen.Förutsättningarna att på ett kreativt sätt ta till varademokratiseringen i och de baltiska staternassjälvständighet skulle öka för sydöstra som i övrigthar ett gynnat läge i . Överhuvudtagetskulle det allmänna lokaliseringsläget förbättras. Delångsiktiga effekterna kan knappast bli annat än positiva.Förslag till banupprustning och regional ochinterregional tågtrafik med lutningsbar vagnkorg sträckanKalmar -- LinköpingUpprustningsförslagDe följande förslagen baseras på en utredning om denframtida tågtrafiken -- som ÅkePettersson utfört på uppdrag av förStångådalsbanan. SJ:s huvudkontor har bidragit tillutredningen med en konsultstudie om snabbgåenderegionaltåg med lutande vagnkorg och medbedömningar och kostnadsberäkning av lämpligupprustningsnivå.Vårt förslag till utveckling av regionaltågstrafiken isydöstra skulle med fördel kunna tjäna som modellför en liknande utveckling i andra delar av landet.En central dominerande faktor vid nyinvestering ochupprustning av järnväg måste vara restidsaspekten.Restiden med tåg måste vara konkurrenskraftig bådegentemot buss och bil. Det förutsätter en hastighet,exklusive inbromsning, stopp och start vid hållplatser, pådrygt . För att med konventionella persontåguppnå en sådan hastighetsstandard krävs omfattandeingrepp i banunderbyggnaden. Kostnaden för detta skullebli avsevärt högre än i följande förslag.Investera i regionaltåg med lutande vagnkorg vilket ärsamma teknik som på SJ:s snabbtåg. Sådana tågsätt finnsredan i trafik i . Tåget har beteckningen VT 610.Det är ett tvåvagns dieselelektriskt motorvagnståg medrelativt påkostad inredning. Högsta hastighet är 160km/tim. Tack vare lutningsmekanismen kan tåget ta kurvormed högre hastighet än konventionella tåg medbibehållen säkerhet och komfort. De norska statsbanornahar meddelat att man kommer att låna ett sådanttågsätt för prov i . SJ överväger samma åtgärd.SJ Stab har låtit genomföra en förstudie ommöjligheter och ekonomiska konsekvenser att använda tågmed lutningsbar vagnkorg i matartrafik på sidolinjer iSverige. Det tyska VT 610-tåget utgjorde grunden förstudien. Studien gav bl a följande resultat. Snabbare tåg gerlägre kostnader och högre intäkter. Varje tågsätt blir dyraremen produktivitetsökningen väger mer än väl upp detta.Konkurrenskraften och attraktiviteten ökar.En kompletterande förstudie visade att banans geometriefter upprustning medger en restid på och 50 minmellan och . Grundidén med studien harvarit att skapa en högklassig frekvent, snabb och direkttrafik, som ger sydöstra ett markant lyft ifråga omtrafikkvalitet. Detta skulle kunna ske genom att bindasamman de deltrafikområden som existerar eller kan tänkasbli aktuella till en direkt genomgående linje ---- -- -- ---- Malmö.Ett rimligt antagande är att den upprustningsnivå viföreslår för banan -- kommer att medgebetydligt högre hastigheter om man trafikerarmed tågsätt med lutande vagnkorgar. Eftersom fortsattknapphet på underhållsmedel kan förväntas får enupprustning inte ske till en så låg och underhållskrävandenivå att nya investeringar relativt blir nödvändiga. Detär därutöver angeläget att en upprustning medför sänktadriftskostnader.En upprustning av Stångådalsbanan --innebär bl a rälsbyte och utbyte av ballast för helasträckan, delvis utbyte av slipers, borttagande av vissaplankorsningar, införande av ATC, reinvesteringar i broarm m. Kostnaden beräknas till 181,5 milj kr.Upprustning av sträckan -- innebärliknande åtgärder som för Stångådalsbanan. På den norraotrafikerade delen är dock materialet i gott skick.Kostnaden beräknas till 115 milj kr.Kostnadsfördelning och trafikeringsavtalDen totala upprustningskostnaden är, som framgåttovan, för båda bansträckorna beräknad till iprisläge 92/93. Fördelat på egentligt banunderhåll ochövriga investeringar blir kostnaden förbaninvesteringar och för övriga åtgärder. Irådande arbetsmarknadsläge och med effektiva system förupphandling kan möjligheter finnas att minska kostnadennågot efter detaljprojektering.Förutsättningen för att en upprustning ska komma tillstånd är att staten tar huvudansvaret för upprustningen.Detta motiveras bl a av regionalpolitiska,arbetsmarknadspolitiska och interregionalatrafikeringsskäl.Vårt förslag är att en statlig satsning för utveckling avtågkommunikationerna i sydöstra ska utgöra en deli den infrastruktursatsning om (utöverordinarie anslag) under resten av 90-talet som föreslås ibudgetpropositionen (prop 1992/93:100 bil 7).Om staten tar huvudansvaret för investeringen är detrimligt att berörda länsstyrelser och länstrafikhuvudmänikläder sig förpliktelser för upprustningen och för attmöjliggöra trafiken. Förslagsvis bör de bäggelänsstyrelserna bidra med vardera tillupprustningen.Det betyder att statens insats skulle bli . Detkan jämföras med statens extrabidrag till investeringar iSvealandsbanan söder om med 2,16 miljarder kroch extrabidraget till norr om med3,75 miljarder kr.Upprustningen av de två bandelarna skulle ske under enperiod av , dock med förskjutning för bananBerga -- . Det betyder en total upprustningsperiodpå . Ett trafikeringsavtal upprättas mellan staten ochlänstrafikhuvudmännen där länstrafikhuvudmännenförbinder sig att trafikera den upprustade banan med minstfem dubbelturer per dag för en period av minst tio år.Busslinjer tidtabellanpassas för matning till och frånjärnvägen samt parallell busstrafik med järnvägen undviks.Om nya tågsätt tas i bruk för snabb transport medtvåtimmarstrafik -- bör avtalet kunnaomförhandlas. Målsättningen ska vara att tvåtimmarstrafikmed snabbgående regionaltåg efter en inkörningsperiod skavara ekonomiskt självbärande. Kompletterandematartrafik med tåg för arbetsplats- och skolresor efter vissasträckor kan vara nödvändig även vid en snabbtrafikeringav banan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av det finmaskigajärnvägsnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om banupprustning ochinterregional tågtrafik med lutningsbar vagnkorg påsträckan --,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvecklingen av regional- ochinterregionaltrafiken i sydöstra kan tjäna sommodell för en liknande utveckling i andra delar av landet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadsfördelning ochtrafikeringsavtal för upprustning och trafikering av bananKalmar--,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den statliga finansieringen avupprustningen av banan bör ingå som en del i den ibudgetpropositionen föreslagna satsningen påinfrastrukturinvesteringar om underresten av .