mot · GG02Kr7 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskning om amatörverksamhetI finns en lång tradition av amatörkulturellverksamhet. Den blomstrande körverksamheten är välkänd internationellt. Flera exempel kan ges, såsommusikrörelsen bland ungdomar, teater, dans, slöjd, målerioch andra estetiska uttrycksformer. Utöver landet finnsamatörförfattare och har en muntligberättarrörelse vuxit fram.Trots detta har amatörverksamhetens betydelse urdemokratisk, estetisk och social synpunkt i mycket litenutsträckning blivit föremål för forskning.Kulturpedagogisk forskning och utvecklingKulturpedagogik har sin vetenskapliga grund i mångaskilda discipliner. En av dessa är en humanistiskt orienteradreceptionsforskning som sätter samspelet mellankonstverkets form och innehåll och mottagarensupplevelser och reaktioner i centrum. Denna typ av i ochför sig angelägen forskning måste emellertid kompletterasmed forskning om metoder att stimulera egenaktivitet inomkulturområdet.Givetvis har amatörkulturell verksamhet ett egenvärdeför deltagaren. Grunden för all kulturpedagogiskverksamhet på det amatörkulturella området måste varadeltagarnas egna upplevelser och eventuella hinder förupplevelser. Det finns redan en omfattande forskning omtittar-, lyssnar- och läsupplevelser. Forskningen harkoncentrerats på mottagarens situation. Det är därför högtid att också betydelsen av det icke yrkesmässigakonstnärliga och kulturella utövandets situation får envetenskaplig grund.Amatörkulturell verksamhet har även ett värde förgruppen i vilken den utövas. Vi behöver veta mer omamatörkulturens sociala funktioner för olika kollektiv t.ex.för barn, för ungdomar, för invandrargrupper och för skildasocio-ekonomiska grupper i samhället. Det är inte troligt attdeltagandet i amatörkulturell verksamhet har sammabetydelse för alla.Vidgat deltagandeI rapporter om vidgat deltagande harmånga fakta framkommit som ger stöd för attamatörkulturell verksamhet är en startpunkt för och eninspiration för ett vidare konst- och bildningsintresse. Menhur detta sker och vilka omständigheter som är gynnsammaför denna utveckling kan behöva studeras utförligare.Besök på kulturinstitutioner har varit starktberoende av besökarens socio-ekonomiska status, t.ex.utbildningsnivå. På det amatörkulturella området är desocio-ekonomiska skillnaderna inte alls lika framträdande.Att sjunga i kör är t.ex. i stort sett lika vanligt i allasocial- och utbildningsgrupper. har funnits socialaskillnader även för denna verksamhet. Att skriva poesi, attteckna och måla , att ägna sig åt konsthantverkoch att dansa folkdans är andra exempel på aktiviteter somär ringa eller bara måttligt beroende av socio-ekonomiskafaktorer. Att dansa balett var tidigare dominerat av högresocialgrupper. En viss social utjämning har skett också inomdansen i och med att jazzdans och andra former av modernkonstnärlig dans har fått större utrymme bland ungdomar.Det kan också betonas att deltagandet i amatörkulturellverksamhet i stort sett är lika utbrett i hela landet oavsettbefolkningskoncentration och kommunstorlek. Deltagandei körverksamhet är t.ex. helt oberoende av om man bor istorstad eller i glesbygd.Dessa grundläggande fakta visar på värdet av att fåklarlagt hur den amatörkulturella verksamheten påverkarett vidare kulturintresse och motivationen för t.ex. att gå påteaterföreställningar, konserter och konstutställningar,eftersom möjligheterna att den vägen åstadkomma socialoch regional utjämning på kulturområdet är uppenbara. Attfinna strategiska modeller för detta är en kulturpolitiskuppgift som kräver omfattande FoU-insatser på skilda plan.Amatörkulturens organisationEtt annat forskningsområde är hur den amatörkulturellaverksamheten är organiserad, hur den finansieras, vilkamateriella och personella resurser den har till sittförfogande m.m.Många skilda organ har ansvar och inflytande överamatörkulturen. Skolan, studieförbunden och olikaamatörorganisationer m.fl. agerar utifrån kulturpolitiskamotiv men det finns också grupper, nätverk och föreningarpå såväl ideell som kommersiell grund som verkar inomområdet. En övergripande fråga är naturligtvis hur olikastrukturer och förändringar i den organisatoriska strukturenpåverkar utvecklingen. Hur mycket betyder offentligainsatser och hur mycket betyder ideella och privata insatserför att upprätthålla en amatörkulturverksamhet av givenomfattning och inriktning?Här är ett område för komparativa studier. Man kanjämföra utvecklingen på skilda kulturområden, mellanskilda regioner i landet och man kan jämföra medandra länder. Detta borde ge svar på frågor om vad somgynnar respektive motverkar en aktiv amatörkultur.Ett område att uppmärksamma är amatörkulturen ochbarn och ungdom. Inom de flesta amatörkulturellaområden är barn i skolåldern och då särskilt flickoröverlägset mest aktiva. De spelar musikinstrument, sjungeri kör, spelar teater, tecknar och målar, dansar balett ochjazzdans och skriver dagbok, dikter och berättelser i störreutsträckning än andra. Dominansen gäller även på fritidenoch inte bara inom ramen för undervisningen.Det är ett problem att så många ungdomar slutar att varaaktiva på det amatörkulturella området då de lämnarskolan, då de börjar förvärvsarbeta eller då de bildar familj.Självklart lägger andra intressen och krav hinder i vägen förfortsatt aktivitet. Men vilka övervinner svårigheterna ochvilka förlorar motivationen för fortsatt amatörkulturellverksamhet sedan skolans resurser ärtillgängliga? Centralt i sammanhanget är övergången frånskolans ansvar för olika former av konstnärlig och kulturellverksamhet till organisationernas och de ideellt inriktadenätverkens insatser för de vuxnas aktiviteter parallellt medmarknadens och de kommersiella intressenternas agerande.Forskning inom och Nationella programmetför folkbildningsforskningUnder /93 har gettprojektbidrag till ABF och ''Handen och Anden'' -- om praktisktestetiska studiecirklar -- samt till fördokumentation och utvärdering av ''i skolan'', ettutvecklingsprojekt inom ramen för Kultur i skolan. Bådadessa amatörkulturella verksamhetsgrenar -- praktiskestetisk verksamhet och dans -- har länge varit missgynnadedå det gäller forskningsinsatser och det finns därför ett stortbehov av ytterligare satsning på dessa områden.Av fördjupade anslagsframställningframgår att flera prioriterade forskningsområden har näraanknytning till amatörverksamheten, bl.a. är en analys avolika former av kulturpedagogik med speciell tillämpninginom studieförbunden ett angeläget forskningsområde,liksom forskning om vidgat deltagande. Därutöver finns ettallmänt behov av dokumentation och utvärdering avkulturpedagogiska utvecklingsprojekt i skolan, förskolanoch studieförbunden. Det finns sannolikt en mängderfarenheter på olika håll som behöver sammanställas,analyseras och spridas till en vidare krets.Inte minst i fråga om stimulans till aktionsforskning ochförsöksverksamhet kan fungera som startmotoroch bidragsgivare för projekt som initieras avamatörkulturorganisationer och lokalt förankrade grupper.Det nationella programmet för folkbildningsforskning --, förlagt till -- har under entreårsperiod byggt upp ett tvärvetenskapligt nätverk inomuniversitet och högskolor i landet. Vissa delar avamatörverksamheten ligger redan nu inom ramen för dennaforskning. Andra delar gränsar till området. I en satsning påforskning om amtörkulturens betydelse för skilda individeroch samhällsgrupper bör de erfarenheter som vunnits inomfolkbildningsforskningen utnyttjas genom att Mimersuppdrag utvidgas till att gälla även amatörkulturellverksamhet.Särskilt med tanke på en vidgad europeisk gemenskap ärdet nu angeläget att ge olika forskningsdiscipliner resurseratt teoretiskt och empiriskt belysa denna centrala del isvenskt samhälls- och kulturliv.Vi föreslår att anslås till forskningom amatörverksamhet.Forskning inom skolväsendetNär man får beskrivningar av en framgångsrik skola ellerförskola är det påfallande ofta en kulturverksamhet somskildras. Den glädje och det allvar som barn och ungdomarutstrålar när de uttrycker sig genom musik, sång, bild ellerandra konstnärliga språk är det starkaste skälet för atthävda alla barns rätt att utveckla sin skaparlust.För att ge barn goda möjligheter att möta kultur måsteinsatserna göras i de miljöer där barnen vistas. Detär vad som händer i förskolan, skolan och i det lokalaföreningslivet som till stor del avgör vilka tillfällen barn ochungdomar får till egna kulturupplevelser. I de flestakommuner finns också mer eller mindre ambitiösa planerför hur barn- och ungdomskulturen skall främjas.Skolan -- vår viktigaste kulturinstitutionSkolans kulturuppgift är trefaldig: Skolan skallförmedla upplevelser av levande kultur. Skolan skall geeleverna kunskap om vår kultur, vårt kulturarv och olikakulturyttringar. Skolan skall ge eleverna godamöjligheter till eget skapande.Det går inte att framhålla någon av dessa uppgifter sommer betydelsefull än någon annan. Alla erfarenheter visaratt en framgångsrik kulturförmedling i skolan kräver ettsamspel mellan upplevelse, analys och egetskapande.I litteraturundervisningen är det viktigt att eleverna fårmöjlighet att lära sig att förstå olika formspråk och genrerinom litteraturen. Men lika viktigt som teoretisklitteraturkunskap är att eleverna får läsa böcker och självafår träna sig i att uttrycka tankar och känslor i skrift.Det kan vara olika lätt att i skolan ge plats åt bådeupplevelse, förståelse och eget skapande. Bild och litteraturär två ämnen där de praktiska förutsättningarna är goda föratt dessa moment naturligt skall återkomma regelbundet,avlösa och förstärka varandra.De barn som får se konst och diskutera den vågar ocksåi sitt eget skapande pröva nya uttrycksformer.Även på andra områden, där det krävs störreansträngningar och kostnader, finns det gott om exempeldär man lyckats förena möten med konsten, analys och egetskapande. Det gäller till exempel teater, musik och film.Det är en gammal pedagogisk sanning att kulturyttringaroch eget skapande bidrar till att underlätta inlärning ochförståelse av kunskapsstoffet. Ämnesundervisningen blirbegriplig och åskådlig om den stöds av kulturämnena. Egnateckningar, utställningar, dramatiseringar är till god hjälpför att bearbeta ett teoretiskt kunskapsstoff.Modern forskning har visat att det krävs ett bra samspelmellan teoretiska ämnen och praktisk-estetiska ämnen förett utvecklande skolarbete. Att ge kulturämnena en starkställning kan därför också motiveras med att de berikarövrigt skolarbete.Kulturämnena ger skoldagen liv och lust. De spelar encentral roll för att skolan skall klara sin fostrande uppgift.Livsåskådningsfrågor, förståelse av de egna känslorna,relationer mellan människor, samhällsklasser och länderkan med hjälp av barnfilm, teater och andra konstartergöras begripliga för den unga människan på ett sätt som inteär möjligt i traditionell undervisning.Skolan skall ge unga människor en chans att utvecklaoch pröva sin förmåga på många områden. Den skall geeleverna tillfälle att utveckla en egen livshållning. Av dessaskäl måste teoretiska och praktiska moment blandas iundervisningen, kunskapsinhämtande varvas medkulturupplevelser och inlärning medpersonlighetsutveckling. Bara den skola som på detta sättger eleverna en allsidig fostran kommer att lämna från sigmogna elever som kan göra självständiga val i livet.Socialdemokraterna framhävde i regeringsställningskolans betydelse som kulturinstitution. ledde till att många skolor förde in kulturen i nyaspännande former i skolarbetet. På högstadiet fickkulturämnena större betydelse genom möjligheterna tilldubbla tillval. I gymnasieskolan -- där de praktisk-estetiskaämnena tidigare hade en begränsad plats -- kan eftergymnasiereformens genomförande eleverna välja treårigaestetiska program, en tvåårig estetisk linje eller en tvåårigmusiklinje.En del av dessa skolreformer har främst betydelse för despecialintresserade eleverna. Vi behöver nu åter markeraatt kulturämnena skall ha en framträdande plats i allaskolors verksamhet.De statliga bidragen till skolan ges nu i form av ettgenerellt anslag till kommunerna. Många av de regler somtidigare var förknippade med bidragen har avvecklats.Kommunerna har fått en större frihet att planera den egnaskolorganisationen. Uppgifterna för de statligaskolmyndigheterna har begränsats. I en del kommuner harkulturnämnden uppgått i fritidsnämnden och skolstyrelsenersatts av en barn- och ungdomsnämnd.Minskad statlig styrning och en friare kommunalnämndorganisation har varit en förändring som samtligapartier önskat. För att fördelarna med den borttagnaregleringen för skolan skall kunna tas tillvara krävs dock attvarje kommun tydligt redovisar sina ambitioner och planerför barn- och ungdomskulturen.Förändringarna visar på behovet av tydliga kulturmål förskolan. I samband med att nya läroplaner fastställs bördärför skolans kulturmål preciseras.Forskning om kultur i skolan och om skolans kulturmålbör ha en hög prioritet inom området forskning inomskolväsendet. Vi föreslår en förstärkning av anslaget med730 000 kr.FolkbildningsforskningVid behandlingen av forskningspropositionen våren1990 beslutade att utöka anslaget tillsamhällsvetenskapliga fakulteten i med att användas till folkbildningsforskning.Nationella rådet för folkbildningsforskning, som därefterutsetts av rektorsämbetet, har till uppgift att långsiktigtstärka folkbildningsforskningen vid svenska universitet,bl.a. genom att bygga upp nationella forskningsprojekt.En långsiktig kunskapsuppbyggnad med teoretiskgrundforskning som bas kräver kontinuerligt samarbetemellan forskare med ett gemensamt kunskapsintresse,verksamma inom olika ämnen och vid skilda institutioner.För att åstadkomma en sådan kontinuitet trots begränsaderesurser har ett nätverk av forskare byggts upp. Församarbete och diskussion om pågående forskning samtimpulsgivning och förberedelser för kommandeforskningsinsatser bedrivs en omfattandeseminarieverksamhet med detta nätverk som kärna.I enlighet med den långsiktiga intentionen, och underbred samverkan, har en omfattande ansökan om medel tillett samlat forskningsprogram, inrymmande flera projektoch delprojekt, utarbetats. Detta program öppnar nyaområden och utgör en flervetenskaplig satsning av högstainternationella klass, som det ger nyainfallsvinklar på problem som tidigare angripits inom olikadiscipliner utan ett ömsesidigt samarbete. Temat förprogrammet -- ''Folkbildning 2002'' -- är framtidsinriktatoch knyter an till internationell forskning om bl.a. nyasociala rörelser såsom miljörörelser, kvinnorörelser ochfredsgrupper.För att stärka forskarutbildningen och ge denna en såhög klass som möjligt är det i ett litet land som Sverigenödvändigt att arbeta nationellt. Inom nätverket finns förnärvarande ca 25 forskarstuderande i olika discipliner.Inventering och erfarenheter pekar på många doktorandersproblematiska situation och behov av kontakter och utbytemed kollegor med motsvarande intressen. Nätverket ochseminarieverksamheten fyller därför en viktig funktion somkreativ miljö för nästa generation av folkbildningsforskare.För spridandet av forskningsresultat har förberedelsergjorts för utgivande av en egen skriftserie.På kort tid har Nationella programmet förfolkbildningsforskning -- -- blivit mönsterbildande iNorden. Stort intresse för dess arbetssätt har visats ävenfrån andra delar av . Av en nybildad europeisksammanslutning av forskare inom vuxenutbildning ochfolkbildning -- ESREA -- har ombetts ansvara för eninternationell forskningskonferens på temat ''Popular AdultEducation and Social Mobilization in Europe''. ägde rum på , , iaugusti 1992.Nuvarande resurser är helt otillräckliga för att ensbibehålla nuvarande verksamhetsvolym, än mindre attutvidga den. Dessutom föll en betydande del av det statligaanslaget till folkbildningsforskning bort i samband mednedläggningen av , vilket ytterligareunderstryker behovet av en förstärkning inomforskningsområdet folkbildning.För att programmet skall fylla sin uppgift, och motsvarade förväntningar som föregående riksdagsbeslut skapat,fordras att det byggs ut till en från början föreslagenomfattning. begär i sinanslagsframställan medel till en stegvis utökning med 1administrationsassistenttjänst, 2 forskarassistenttjänster, 1tjänst för bibliotekarie/dokumentalist samt, närprogrammet är utbyggt, 1 högskolelektor i humaniora.Kostnaden har beräknats till förtreårsperioden (1993/94 -- , 1994/95 -- , 1995/96 -- ). Nuvarande anslag: . Vi föreslår att anslaget förnästkommande budgetår höjs med 1,5 miljoner kronor.UngdomsforskningDe satsningar som gjordes forskningspolitiskaproposition på ungdomsforskning har inneburit att en mermångfacetterad forskning har uppnåtts. Det är av stor viktatt denna mångfald kan behållas och även i fortsättningenstödjas.Inte minst i perspektivet av det europeiska samarbetetär det viktigt med ett internationellt utbyte och samarbete.Det kan t.ex. gälla utbyte av gästforskare eller kontaktermellan våra forskare och de nätverk som skapas i övrigaeuropeiska länder.Forskning, i form av gemensamma forskningsprojekt,bör bedrivas bl.a. om de stora förändringar som snabbtäger rum i , t.ex. ungdomars förändradevärderingar.Det arbete som pågår kring utveckling avungdomsforskningen inom bör ävenfortsättningsvis medverka i. Insatserna kan intensifierasgenom fortsatt stöd till de initiativ som tagits genom denförra forskningspolitiska propositionen.Barn- och har i sitt arbete införden forskningspolitiska propositionen uppmärksammatbehovet av forskning inom flera olika områden bl.a.forskning kring normöverförandet -- från vuxna tillungdomar, mellan olika ungdomar/ungdomsgrupper samtfrån media till ungdom. En intressant aspekt är hur normeröverförs till andra generationens invandrarungdomar, frånderas föräldrar och från det nya samhället. Forskning kringsubkulturer är fortfarande ett eftersatt område. Endast ettfåtal empiriska studier kring subkulturer iungdomsgrupperna har ännu kommit till stånd.Naturhistoriska , nordisk jonmikrosondDe nordiska länderna står i begrepp att gemensamtskaffa ett avancerat analysinstrument, en jonmikrosondmed mycket hög känslighet och upplösning, för geologiskforskning. Den blir en av de mest avancerade i världen ochöppnar helt nya möjligheter för kartläggning avberggrundens utveckling i . Forskarna kan i detaljstudera mineralers och metallers tillväxt och få ny och ökadkunskap om den geologiska mekaniken, dvs. hur berggrundbildas och omvandlas.Exempel på tillämpad forskning är möjligheten attstudera hur bildas, vilket är en förutsättning för eneffektiv prospekteringsverksamhet. Detaljstudier av hurmineralkorn sitter bundna i bergarterna kan vara avgörandeför hur anrikningen av skall optimeras.Förutsättningarna för effektivare industriellamineraltillämpningar ökar.Kunskap om berggrundens omvandling ochdeformationsmönster ökar förmågan att kartläggaförkastningar och sprickor. Därmed erhålls en bättre grundför bedömning av förvaringsplatser för radioaktivt avfall. Idet globala perspektivet är det av värde att möjligheternaväxer att förstå, och därmed kanske förutse, jordbävningaroch vulkanutbrott.Med detta nya analysinstrument kommer de nordiskaländerna att befinna sig i den absoluta internationellaforskningsfronten inom geo-området.Medel för anskaffning av instrumentet, ca 18 miljonerkronor, har säkerställts genom ochmotsvarande organ i , och samtKnut och . Instrumentet skallplaceras på Laboratoriet för isotopgeologi vidNaturhistoriska i . Ett nordisktvetenskapligt råd skall styra verksamheten. Driften skallfinansieras genom dels årliga bidrag från , Norgeoch till de löpande kostnaderna, dels två tekniskatjänster som svarar för.Naturhistoriska har i sin anslagsframställningför projektets räkning begärt ett belopp av sammanlagt för de två tjänster som utgör andel avdriften. Med hänvisning till den i budgetpropositionenaviserade museiutredningen har regeringen iforskningspropositionen anmält att någon ändring avmuseets anslag för forskning inte bör företas innanresultatet av denna utredning föreligger. På denna heltirrelevanta grund kan hela NORDSIM-projektetsgenomförande äventyras.Vi föreslår att anslaget till riksmuseetökas med utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att för /94 till anslaget B 37Forsknings- och utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, , för forskning omamatörverksamhet, anvisar 1500000kr utöver regeringens förslag,22. att för /94 till anslaget E 6Universitetet i , filosofiska fakulteten, för folkbildningsforskning, för forskning omamatörverksamhet, anvisar 1000000kr utöver regeringens förslag,13. att för /94 till anslaget B 5Forskning inom skolväsendet, för forskning om kultur iskolan, anvisar 730000kr utöver regeringens förslag,14. att för /94 till anslaget E 6Universitetet i , filosofiska fakulteten, för folkbildningsforskning, anvisar 1500000kr utöver regeringens förslag,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomsforskning,16. att för /94 till anslaget B 37Forsknings- och utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, , förjonmikrosond, anvisar utöver regeringens förslag.2Stockholm den 15 mars 1993Åke ()()()()()()()()1 Yrkandena 2--5 hänvisade till UbU2 Yrkandena 1 och 6 hänvisade till KrU