ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk317 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattefrihet för fackliga stipendier Den borgerliga riksdagsmajoriteten har ändrat reglernavad gäller beskattning av fackliga stipendier om detföreligger ett uppdragstagarförhållande mellan givaren avstipendiet och mottagaren, t.ex. i form av ettförtroendeuppdrag. Har givaren ett eget intresse av attmottagaren deltar i utbildningen föreligger skatteplikt.Enligt vår mening är detta ännu ett exempel på hur manförsöker slå sönder den fackliga verksamheten genom attförsvåra möjligheterna till facklig utbildning.Traditionellt har svensk fackföreningsrörelse haft ettstarkt lokalt inflytande över avtals och lagars tillämpningoch på stora avtalsområden gäller minimilöneavtal somkräver lokal anpassning ner till varje enskilt företag.Det lokala fackliga arbetet kräver därför engod utbildning för de förtroendevalda för att de anställdasrättigheter skall kunna hävdas på lika villkor medföretagens resurser.Skulle arbetsgivarkraven på ännu längre gående lokaltillämpning och lönebildning vinna framsteg kommerkraven på de lokala fackliga företrädarna att bli än större.Det har setts och måste ses som ett allmänt samhälleligtintresse att de anställdas rättigheter och möjligheter kantillvaratas på likvärdiga villkor. Kommer de fackligaorganisationerna, om arbetsgivarkraven vinner framgång,att delegera strejkrätten är det än mer uppenbart att detsamhälleliga intresset finns av goda och kunniga företrädareför de anställda genom deras fackliga organisationer. Skalldetta vara möjligt krävs också utbildning och då får inteutbildningen försvåras av samhället.Frågan om beskattning av fackliga stipendier varföremål för översyn i samband med skattereformen. Någotförslag till beskattning av stipendier presenterades inte.Att på detta sätt genomföra en skatteskärpning för enkategori är helt oacceptabelt enligt vår mening. Därförmåste skattefrihet för fackliga stipendier återinföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattefrihet för fackligastipendier.
mot · GG02Sk319 · 1993-01-26 00:00:00 — Flyttskatten, dvs. den reavinstskatt man betalar då mansäljer sin permanentbostad, har debatterats under mångaår. Skattens stora skadeverkningar för både samhället ochden enskilde har belysts ingående.En beskattning av detta slag utgör ett betydande hinderför den enskildes försäljning av den ägda bostaden. De somkan avstår därför ofta från att byta bostad. De nuvarandereglerna förhindrar därför en önskvärd rörlighet påbostadsmarknaden, vilket i förlängningen ger ett ineffektivtutnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet.Man måste också beakta att det skett en förändring i deekonomiska förutsättningarna för boendet som en följd av1990 års skattereform och andra beslut som gäller statensstöd till boendet. Därför är det mer angeläget än någonsinatt undanröja de skattemässiga hindren för att den enskildeskall kunna anpassa sig till en ny situation.Vid en europeisk jämförelse kan man också konstaeraatt är ganska ensamt om att avkräva den enskilde enflyttskatt. Det enda land inom EG-Efta-området, förutomSverige, som har en ''evig'' flyttskatt är (se bilaga).Även ett närmande till övriga kräver därför ettavskaffande av flyttskatten på permanentbostäder.1) Som en permanentbostad räknas en bostad somförvärvats till marknadsmässigt pris och där säljaren varitbosatt under före försäljningen.Detta gällerunder förutsättning att han inte ägt bostaden längre än ettår utan att vara bosatt där.2) Som permanentbostad räknas alltid en bostad därsäljaren varit bosatt under tre av de senaste fem åren.Denna definition av permanentbostad kan tyckasonödigt komplicerad men har valts på grund av att denredan idag finns i 25 § 9 mom 2 st lag (1947:576) om statliginkomstskatt.Ett slopande av flyttskatten skulle medföra:1. Större möjligheter att bo efter egna behov ochönskemål 2. Bättre användning av landets bostäder, genom ökadrörlighet på bostadsmarknaden 3. Enklare skatteregler 4. Ökad anpassning till vad som gäller i övriga . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring av 25 och 26 §§lag om statlig inkomstskatt, att försäljning eller byte avpermanentbostad ej reavinstbeskattas.
mot · GG02Sk321 · 1993-01-26 00:00:00 — Avsättning till forskning och utveckling Ett marknadsanpassat system där det befintliga ochframtida kunskapskapitalet inom universitet och högskolorpå ett effektivt sätt kan utnyttjas för att skapa nya ochförbättrade möjligheter för företag kräver att företagenstimuleras att avsätta medel för detta ändamål.Vi föreslår därför att regeringen utarbetar metoder fördetta. Till exempel borde en del av företagens vinster,förslagsvis 1--av omsättningen kunna användas till FoUeller fonderas för framtida behov av FoU, utan att beloppetbeskattas.Det här är angeläget ur flera synpunkter:En kraftigsatsning på FoU är nödvändig för att skall kunnaåterfå sin ställning som industrination. Att tala omvinstrika företag och bortse från brist på FoU för framtidenär självbedrägeri. när det på så många sätt skapatsekonomiska incitament till ökad konkurrenskraft ellerbättre vinstmarginaler i de svenska företagen är det viktigtatt företagarna finner det lönsamt att återinvesteraeventuella vinster för att skapa nya produkter ochmarknader och vidareutveckla allt lönsammare företag, istället för att vinsterna skall bilda underlag för kortsiktigalönehöjningar eller ökningar av utdelningen. Attföretagen får ekonomiska möjligheter att köpa FoU avhögskolor och universitet innebär en ny inriktning på dessainstitutioners arbete. Den forskning som utförs blir i störreutsträckning sådan som efterfrågas och forskningsresultatethamnar direkt i företag som kan omvandla dessa tillproduktion, ökad sysselsättning och förbättradhandelsbalans. En ökning av andelen beställd forskningskulle innebära att professorer och andra som sysslar medforskning skulle få större inblick och förståelse förföretagens och produktionens verkliga behov av stöd tillutveckling och vinnandet av nya marknader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stimulansåtgärder föratt öka företagens FoU-investeringar.
mot · GG02Sk322 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattefrihet för Malingsbo Ekosockenprojekt Inom Malingsbo Ekosockenprojekt i Smedjebackenskommun genomför man nu ett experiment med lokalbytesekonomi för att utveckla kommundelscentret. Detlokala databaserade bytessystemet är beskrivet i en rapporttill daterad . Ettbrobygge över som kommunen hade svårtatt finansiera fullt ut blev en möjlighet att komma i gångmed projektet. Projektet fick ett kommunalt anslag på för att genomföra brobygget.Projektet kan vara ett viktigt experiment för att utvecklakretsloppstanken i praktiken, se Miljö- ochnaturresursdepartementets brev till ekokommunerna.I korthet kan man säga att de som gjort arbetsinsatser påbrobygget erhåller ett proportionellt antal ''gröna kronor''som sedan kan användas i byteshandel med övriga anslutnatill systemet. I upplägget ingår också att deltagarna ibyteshandeln betalar en lokal ''skatt'' på till Ekosocknen.Enligt gällande regler skall inkomst- och mervärdesskattbetalas även på de ''gröna kronorna''. Det går knappast attgenomföra projektet under dessa förutsättningar. Det voredärför värdefullt om kunde befriasfrån skatteplikten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebefrielse av projektetMalingsbo Ekosocken.
mot · GG02Sk323 · 1993-01-26 00:00:00 — I den första krisuppgörelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna enades man om enkraftig höjning av bl.a. bensinskatten i syfte att rädda densvenska kronan. De åtgärder som vidtogs visade sig ickevara tillräckliga, utan tvingades till slut attuppge den fasta valutakursen som resulterat i endevalvering på ca 20 %.Den kraftiga höjningen av bensinskatten möttes avkraftiga reaktioner från i första hand glesbygdsbor iNorrlands inland. Befolkningen där ansåg med all rätt attdenna höjning drabbar dem mer orättvist än andra medtanke på de långa avstånd som man har till bl.a. all vanligoch nödvändig samhällsservice.Inom vårt parti var vi för vår del beredda att skjuta upphöjningen av bensinskatten , men denna möjlighetmedgavs ej av regeringspartierna, vilket var ytterstbeklagligt. Ett uppskjutande hade gett möjlighet till attstudera effekterna eller möjligheter till andra alternativafinansieringar.Vid tidigare tillfällen då bensinskatten höjts har en vissförståelse visats från regeringen, då kompensation i form avreducerad fordonsskatt utgått för glesbygden. Eftersomfordonsskatten icke höjts på åtskilliga år torde därför enregionalpolitiskt differentierad fordonsskattehöjning ikombination med en begränsad bensinskattehöjning enligtvårt förmenande vara ett bra alternativ.Vi anser att regeringen bör utreda hur en mer rättvisbeskattning av bilismen skall utformas med oförändradeintäkter till statskassan men med en regionalpolitisk profil. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av bilismen.
mot · GG02Sk325 · 1993-01-26 00:00:00 — Den höga arbetslösheten, inte minst i måleribranschen,kan delvis bemästras med åtgärder som gör det meralönsamt för småhusägare att anlita fackfolk för reparations-och förbättringsarbeten.Branschen befinner sig i enarbetsmarknadssituation där arbetslöshetssiffrorna närmarsig . Detta är ett problem i sig men skapar andraproblem enligt Målaremästarnas Riksförenings utsaga ''Vihar anledning tro att ett stort antal arbetslösa hantverkareinte lämnar branschen utan fortsätter verka utan att betalaskatt eller andra avgifter. ''För att råda bot på båda dessa problem skulle ettinförande av avdragsrätt för utförda reparationeroch underhåll införas. Avdrag skall medges i deklarationenupp till en summa av . En definition avreparation och underhåll måste definieras för att undvikasammanblandning med ny-, till- och ombyggnad. Vad somskall medges avdrag för bör vara åtgärder som vidtas förbibehålla fastigheten i ursprungligt skick.En allmän förutsättning för avdragsrätten bör vara attkostnaderna kan styrkas med fakturor och kvitto påfaktureringsbeloppet.Fördelarna med ett sådant system kommersmåhusägarna till del liksom småföretagen och derasanställda. Dessutom tillkommer fördelar förbygghantverksbranschen och samhällsekonomin. Somnackdel kan framföras en ökande granskningsbörda förskattemyndigheten.Regeringen bör positivt pröva möjligheterna attgenomföra avdragsmöjligheter för småhusreparationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande avdragsmöjligheter försmåhusreparationer.
mot · GG02Sk326 · 1993-01-26 00:00:00 — Beskattningen av vinst vid avyttring av inventarier I samband med den genomgripande skattereformen 1990beslutade bl a att avveckla lagen (1954:40) omsärskild fartygsfond. Beslutet var ett led i strävandena atteliminera särlösningar inom olika delar av den tidigaregällande skattelagstiftningen.För särskilt de mindre och medelstora rederiernas delinnebär avvecklingen av fartygsfonderna betydandelikviditetsmässiga och finansiella problem i samband medförsäljning och nyanskaffning av fartyg. Genom försäljningav ett fartyg uppkommer skatteskyldighet förförsäljningsintäkterna som det kan dröja upp innan ett nytt fartyg kan anskaffas som ersättning fördet avyttrade fartyget.Dessa problem skulle i viss mån kunna undanröjasgenom de förslag till ändringar av skattelagstiftningen somvi föreslår i det följande. Jag vill understryka att förslagenhar generell verkan och inte innebär en särlösning förrederinäringen.Enligt punkt 13, femte stycket av anvisningarna till 23 §Kommunalskattelagen, får den s k nettometoden tillämpasi fråga om avyttring av inventarier som anskaffats förebeskattningsårets ingång. Metoden innebär attförsäljningsintäkten för avyttrade inventarier får användasför avskrivning på kvarvarande inventarier. Härigenomskjuts beskattningen av försäljningsvinsten upp.Jag föreslår att denna bestämmelse får tillämpas intebara beträffande det år då avyttringen av ett inventariumskedde utan även under de tre följande beskattningsåren.På så sätt skulle försäljningsintäkten under avyttringsåretkunna användas till avskrivningar av inventarier somanskaffas under ett av de tre följande beskattningsåren ochett skattemässigt underskott kan härvid uppstå. Medtillämpning av det av företagsskatteutredning(SOU 1992:67) föreslagna systemet för förlustutjämningbakåt i tiden skulle ett sådant underskott neutraliseratidigare erlagd skatt på försäljningsintäkten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i skattelagstiftningen.
mot · GG02Sk327 · 1993-01-26 00:00:00 — De minsta företagen har en orimlig skattesituation.Som ett led i att stimulera befintliga småföretag och för attunderlätta för nyföretagande vill vi föreslå vissa ändringar inuvarande inkomst- och företagsbeskattning.Inför samma skattevillkor för egenföretagare ochhandelsbolag som för aktiebolagFör närvarande överbeskattas de minsta företagen iförhållande till aktiebolagen. Detta är en orimlig situation.Som ett led i att stimulera befintliga småföretag och för attunderlätta för nyföretagande måste skatter och avgiftersänkas för egenföretagare och fåmansbolag till en medövriga företag likvärdig nivå. Därför bör man införaenkelbeskattning av överskott avsett för expansion ochkapitalbeskattning av avkastningen på satsat kapital.Kvittning mellan näringsverksamhet och tjänstNär någon startar ett mindre företag, sker detta ofta --åtminstone i ett uppbyggnadsskede -- i kombination medannan verksamhet. Det är helt naturligt att inte alltnyföretagande leder till lönsamma företag. Vissa satsningarmisslyckas och leder således till förluster. För att underlättaoch stimulera till nyföretagande vore det värdefullt för denenskilde om han/hon kunde kvitta förlust i företaget motandra inkomster.Företag med långsiktig lönsamhet, men där lönsamhetenvarierar kraftigt, klarar sig med förlustavdrag som kankvittas mot kommande vinster. Kvittningsrätten gentemottjänsteinkomster kan därför vara tidsbegränsad iförhållande till företagets starttidpunkt. T.ex. entidsbegränsning av kan vara en rimlig tid. Även enbegränsning i det belopp som får kvittas kan varamotiverad. Detta bör gälla oberoende av om företaget är etttraditionellt företag inom jord- och skogsbruk, service,hantverk, eller ett kunskapsinriktat företag inomtillverkning, data eller informationsbehandling.Skattestimulerad riskkapitaluppbyggnadTrots att regering och riksdag beslutat om en rad olikaåtgärder för att förbättra riskkapitalförsörjningen finns detfortfarande stor brist på riskvilligt kapital. Ett sätt attytterligare förbättra riskkapitalmarknaden skulle vara attmedge skatteavdrag för privatpersoner som placeradepengar i projektkapitalbolag/fonder i enlighet medIndustriförbundets förslag.Skattestimulansen utformas så, att en placerare medgesskatteavdrag vid investeringspunkten. Skattereduktionenskulle därvid beräknas på kapitalanskaffningskostnaden förandelen i bolaget/fonden. När sedan fonden upplöses, fårhan ta upp hela vederlaget till realisationsvinstbeskattningenligt den skattesats som då gäller.Förslaget innebär, att placeraren erhåller skattekreditgenom att avdraget för anskaffningskostnadentidigareläggs. Skattekrediten bör i princip utformas så, attdet initiala avdraget i normalfallet motsvarar den skattesatsefter vilken beskattning sker. Detta innebär således, attavdragseffekten för fysiska personer bör knytas tillkapitalinkomstskattesatsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av ändringar i inkomst-och företagsbeskattningen angående beskattning avsmåföretag, införande av kvittningsrätt och införande avs.k.
mot · GG02Sk328 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändrat förmånsvärde för tjänstebilar Behovet av att minska bilarnas utsläpp av miljöfarligaämnen är stort. Katalytisk avgasrening har betytt en hel deli detta avseende. Andra åtgärder som''miljöhastighetsgränser'' har varit mindre lyckade.En politisk målsättning är att minska miljöexponeringenfrån fossila bränslen genom att med ekonomiska styrmedelminska bränsleförbrukningen hos varje bil samt attuppmuntra till forskning kring alternativa bränsleslag, t.ex.elbilar eller hybridbilar.En icke försumbar del av nybilsproduktionen går tilltjänstebilar. Som exempel kan nämnas att på den svenskamarknaden rör det sig om betydligt mer än halva Volvos ochSaabs sammanlagda försäljning. Med det följer också atttjänstebilens förmånstagare på ett högstpåtagligt sätt har varit med och styrt nybilsutvecklingen.Till tjänstebilen hör ofta ett ''frikort'' för bensin. Dettagör att denna kategori bilkonsumenter, som har ettbetydande inflytande över utvecklingen, inte i tillräckligthög grad påverkas av bensinpriset som ett styrmedel för attminska bilarnas bränsleförbrukning. Förmånsreglerna bördärför ses över och ändras så att denna kategoribilkonsumenter mera aktivt deltar i att styra utvecklingenmot mer bränslesnåla bilar.En stor del av tjänstebilarna används också för resormellan bostad och arbetsplats, samt för kortare resor inomtätorterna. Riktade styrmedel såsom sänkt förmånsvärdeför el- och hybridbilar samt slopade parkeringsavgifterskulle vara ett effektivt sätt att påskynda utvecklingen motbilar med alternativ bränsleförbrukning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrat förmånsvärde förtjänstebilar.
mot · GG02Sk329 · 1993-01-26 00:00:00 — har kommunerna ingen intäkt från det befintligafastighetsbeståndet inom kommunen. Ändå är kommunenansvarig för att det finns brandförsvar, vägar,kommunikationer och service till alla dem som på ett ellerannat sätt nyttjar de byggnader som finns i kommunen. Häruppstår en obalans för kommunerna, eftersom de inte kanfå nyttjandeintäkter från andra än dem som direkt nyttjaren tjänst, trots att man är tvungen att fullt ut tillhandahålladessa tjänster för alla. För vissa tjänster som atttillhandahålla vägar m.m. har man inga intäkter alls trots attalla nyttjar dem.Den enda intäkt som kan erhållas förutom skatteintäkterär ersättning för de kommunala investeringar ochkommunala utgifter som måste göras i samband mednybyggnationer. Det är dessa kostnader som normaltregleras i exploateringsavtal. Dessa intäkter är vanligtvis avengångskaraktär och betalas oftast i samband medinvesteringen.Undertecknade föreslår införandet av kommunalafastighetsavgifter. Fördelen med fastighetsavgifter är inte behöver ta ut så höga exploateringskostnader somnu sker vid nybyggnation. Dessutom skulle kommunenårligen få en intäkt för att helt eller delvis täcka drifts-,underhållsoch investeringskostnader för brandförsvar ochden kommunala materiella infrastruktur som är kopplad tillfastigheterna och deras nyttjare.Om man tar ut en del av de kommunalainvesteringskostnaderna genom fastighetsavgifter skulle detinnebära att den totala produktionskostnaden förnyproduktionen kunde minskas med motsvarande belopp.En sådan förändring skulle vara stimulerande pånyproduktionen framför allt närbostadssubventionerna minskar.För det totala driftunderhållet samt nyinvesteringarskulle en fastighetsavgift innebära att alla somnyttjar en byggnad inom kommunen är med och bidrar. med sina anställda likaväl som privatpersoner.Därmed skulle kommunerna kunna ha en långsiktigplanering både för drift, periodiskt underhåll ochnyinvesteringar. Vidare skulle man kunna utveckla ettområde med många aktörer och intei ett sammanhang eftersom den kommunala investeringen ivägar, kommunikationer och service m.m. skulle kunnavara överdimensionerad i början i förhållande tillbyggnadsbeståndet. Den kommunala intäkten är idagtyvärr alltför starkt kopplad till investeringen vilket fått tillföljd att exploateringsavtal ofta tecknas med en eller flerabyggherrar/entreprenörer med att en detaljplanantas för hela planens byggnadsvolym, oavsett hur långgenomförandetiden är.Vid införande av kommunala fastighetsavgifter bör denstatliga fastighetsskatten minska i motsvarande grad ellerhelt avvecklas. Regler bör också utformas inom vilkaintervall fastighetsavgift kan tas ut. Det börfinnas en relation mellan uttagen avgift och kommunensutgifter som fastighetsavgiften skall finansiera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunala fastighetsavgifter.
mot · GG02Sk330 · 1993-01-26 00:00:00 — Värdet av privat körning av taxifordon beräknadestidigare efter en s.k. proportionalitetsmetod. Detta innebaratt värdet av bilförmånen beräknades efter dels faktisktkörda mil, dels driftskostnaderna. Sedan påfördes denskattskyldige en bilförmån i proportion till antalet kördaprivata mil. Denna beräkningsmetod övergavs medskattereformen.I nu gällande regler skall taxiföretagaren beskattas påsamma sätt som en anställd, som har fordonet somlöneförmån. Parallellen är inte korrekt eftersom fordonetför taxiföretagaren är nödvändigt för intäkternasförvärvande medan det i den anställdes fall är en renlöneförmån, ett konkurrensmedel företag emellan.Många taxiägare har förutom sitt taxifordon en ''privat''bil som de använder för eget bruk. Trots detta får de betalaförmånsvärde för taxifordonet även om de inte använderdetta privat. I de fall där det faktiskt föreligger en förmånskall man naturligtvis betala för förmånen men då måste detske till rimliga kostnader och en rimlig beskattning.För det fall att taxiföretaget är anslutet till enbeställningscentral samt redovisar sådana lönekostnader får anse det vara sannolikt att fordonet används av merän en förare har skatteförvaltningen i de flesta fall (men intealltid) medgivit jämkning ned till ett halvt basbelopp.Om företaget däremot inte redovisar sådanalönekostnader medger skatteförvaltningen inte automatisktnågon jämkning av bilförmånsvärde.Det är vår uppfattning att bilförmånsbeskattning förtaxiförare skall, för att minimera risken för orättvisor ochorimligheter, ske efter det faktiska uttaget av privata milsamt i förhållande till de faktiska bilkostnaderna i företaget.I dag finns tekniken (kvittoskrivande och registrerandetaxameter) för denna tillämpning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilförmånsbeskattningen förtaxiförare.