ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K403 · 1993-01-26 00:00:00 — För genomfördes en kampanj medföljande lydelse: barn är mjuka, bilar är hårda! Den varsann ur flera synvinklar. Barn är mjuka ocksåkänslomässigt. Det är lätt för ett barn att ta och ge kärlekpå ett spontant sätt. Barn kan lyssna, är uppriktiga ochflexibla. De tar till sig ett budskap utan tanke på attanalysera om det är rätt eller fel.Vi påverkas visserligen alla av det vi ser och hör. Menbarnen är mer mottagliga än vi vuxna. För ett barn, som harlevt och har liten erfarenhet av att bearbeta nyaintryck och jämföra, är handlingen viktigare än orden.Därför är det viktigt att vi vuxna säger nej till saker som kanvara farliga för barn.Lika självklart som kärlek föder kärlek, föder våld meravåld. Det finns ingen undersökning som visar vad orsakentill det ökade våldet i samhället kan vara. Vissa teorier äremellertid fastställda. Sambandet mellan hög konsumtionav våldsvideofilmer och ökad aggressivitet är tydligt.I fann man i en studie av 220 barn under enåttaårsperiod att hög våldskonsumtion på ett klart sättpåverkade aggressiviteten. Dessutom fann man att de barnsom var minst aggressiva påverkades mest.Våldsfilmer kan förändra barn på olika sätt. För en delbarn och ungdomar blir filmerna mönsterbildande. Barnentar efter och lär sig nya sätt att slåss. Våldet blir ettaccepterat sätt att lösa konflikter.En annan effekt av våldsfilmer är att de utlöser någotsom ligger latent. Förtryckta aggressioner tar sig uttryck ivåldshandlingar.Den tredje sortens påverkan som våldsfilmerna har är aven mer långsiktig karaktär. Barnen blir avtrubbade ochlikgiltiga för våld i omvärlden. Andra människors lidandenfår ingen sympati och våld blir en naturlig del av vardagen.Just avtrubbningen märks i de siffror som SCBredogjorde för . Enligt SCB:s uppgifter är antaletvåldsoffer troligen mycket större än vi någonsin får reda på.Anledningen till det kan vara att barn och ungdomar ärvana vid att vistas i våldsmiljöer och vana vid våldsyttringar.För många är hot och våld något som de räknar med när degår ut.Skrämmande statistik visar även en Sifo-undersökning,enligt en dagstidning. , dygnet runt, blirnågon slagen, sparkad eller på annat sätt utsatt för våld.Varje dag misshandlas 183 svenskar. Trenden verkar hellerinte vara på väga att vända. har antalet brottökat med 110 procent.Mot bakgrund av detta är det synnerligen angeläget attfå ett svar på hur mycket videovåldet påverkar våra barn.De negativa effekterna av videovåldet bör begränsas. Trotstre videovåldslagar (820801, 860101,890101) och en lag (910101) har våldsfilmernainte försvunnit från marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en undersökning av de negativaeffekterna av videovåldet.
mot · GG02K404 · 1993-01-26 00:00:00 — Uppgifter om föräldrars identitet Genom en dom i kammarrätten avkunnad i mars 1989och som fastställdes av regeringsrätten harrättsläget rörande den enskildes rätt att få del av uppgiftinom om vem som är hennes biologiske farklarlagts. Sekretess har ansetts gälla jämlikt 7 kap. 4 §sekretesslagen då det inte stått klart att uppgiften kunnatröjas utan men för den enskilde.Jag anser att sekretesslagens intresseavvägning i dettaoch liknande fall leder till orimliga konsekvenser. Intressetatt få veta vem som är ens biologiska far eller mor måstealltid väga så tungt att andra intressen får vika. Dessutomger barnen denna ovillkorliga rätt.Trots att med anledning av tidigare motioner avmig i denna fråga uttalat att lagstiftning borde ske vidlämpligt tillfälle har ännu inget regeringsförslag lagts fram.Jag ser mig därför nödgad att återigen väcka en motion idenna fråga. Det är angeläget att det görs enöversyn av sekretesslagens bestämmelser i syfte att görarätten att få del av dessa uppgifter hos olika myndigheterovillkorlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att få veta vilka ensföräldrar är.
mot · GG02K405 · 1993-01-26 00:00:00 — I den lag om satellitsändningar av TV-program somriksdagen stiftade finns inget förbud motåsiktsreklam.Åsiktsreklam är förbjuden i markbundnatelevisionssändningar. Reglerna för radio och TV när detgäller åsiktsreklam bör vara lika oavsettdistributionsteknik.Åsiktsreklam i radio och TV leder till att starkaekonomiska intressens övertag i den politiska debattenytterligare förstärks. Förytligande av det offentliga samtaletföljer ofta med kombinationen av kommersiella ochpolitiska intressen. Utländska erfarenheter av åsiktsreklamär inte till denna reklams fördel. Vi anser att åsiktsreklam iTV inte är till gagn för den demokratiska processen. Därförbör hos regeringen begära förslag om att i lagenom satellitsändningar införs förbud mot åsiktsreklam. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring avlagen om satellitsändningar i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GG02K406 · 1993-01-26 00:00:00 — Offentlighetsprincipen hos svenska myndigheter I den pågående debatten om eventuella hot motoffentlighetsprincipen vid ett EG-medlemskap är det viktigtatt inte glömma bort hur den tillämpas vid svenskamyndigheter och de hot som finns i vårt eget system.Vissa myndigheter har uppdragsverksamhet som skallvara självfinansierande och de har då av regeringen fåttregleringsbrev som ger förutsättningar för dem att ta utavgifter. Problemet uppkommer när myndigheterna skallgöra skillnad mellan uppdragsverksamheten ochmyndighetsutövningen.Som exempel kan tas , ditaktiebolag och handelsbolag är skyldiga att skickain sina bokslut, uppgift om styrelseledamöter och revisorersamt uppgift om ändringar.Vill man ha uppgifter från Patent- ochregistreringsverket kan man få det på två sätt. Det ena är attbegära enligt offentlighetsprincipen, då man betalar en lågavgift per sida. Den andra möjligheten är att begära enligtuppdragsverksamheten, där verket tar ut en väsentligthögre avgift.Problemet är att den som begär uppgifter enligtoffentlighetsprincipen möts av betydande svårigheter att fåut handlingar och det har hänt att man på hög nivå i verketnekat utlämning av handlingar enligtoffentlighetsprincipen. I verkets prislista, som manuppmanas använda i alla beställningssammanhang, nämnsinte ens möjligheten att få ut handlingar enligtoffentlighetsprincipen. I ett avslutat fall har manvarit tvungen att gå till Kammarrätten för att få sin rättenligt offentlighetsprincipen beaktad.Detta är mycket otillfredsställande och JO har påtalatförhållandet . Regeringen bör till riksdagenlämna förslag om hur offentlighetsprincipen skallsäkerställas vid svenska myndigheter, så att inte deraskommersiella intressen tar över deras skyldigheter motmedborgarnas rättighet till insyn i deras verksamhet.Regeringen bör återkomma med förslag om detta tillriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till hur medborgarnas rätt till insynenligt offentlighetsprincipen skall säkerställas hosmyndigheter med uppdragsverksamhet.
mot · GG02K407 · 1993-01-26 00:00:00 — Omförhandling av avtalet med (TV4) Det avtal som fram till början av 1998 gäller mellanstaten och (TV4) tillkom genom enpolitisk kompromiss, där den nya kanalen utsattes förregleringar betydligt mera långtgående än vad som kundeförväntas för en fri kanal vid sidan av de statliga.Erfarenheterna har redan visat att det finns anledning attomförhandla detta avtal. Det är särskilt de bestämmelsersom påverkar TV4:s ekonomi som inger farhågor.I första hand bör kravet avskaffas på att TV4 av sinaannonsintäkter skall inleverera en del till staten för stöd till''public service''-kanalerna. I ett konkurrensförhållande ärdetta system både unikt och motbjudande. Det medförockså betydande påfrestningar på TV4:s ekonomi.De stränga reglerna för annonseringen i TV4 skaparockså ekonomiska problem. var en av de främstatillskyndarna vid skapandet av en medgemensamma föreskrifter för länderna anslutna tillEuroparådet. Vid upprättandet av avtalet mellan staten ochTV4 använde man sig emellertid av bestämmelsen att ettmedlemsland hade möjlighet att införa strängare regler ändem som fanns inskrivna i konventionen. Detta gäller bl.a.förbudet för TV4 att sända annonser till barn under 12 åroch möjligheterna att bryta program för annonsinslag,vilket är en utomordentligt viktig fråga för annonsörerna.Det finns vidare ingen anledning att generellt förbjudaannonsering i anslutning till barnprogram oberoende avvilka produkter eller tjänster som annonseras. Denna frågaär av avsevärd betydelse för TV4:s intäkter.Man kan också fråga sig om det är nödvändigt att frångåkonventionens gränssättning när det gäller mängdenannonsering i TV4 (i stället för konventionens ).Det hör till saken att föreskrifterna i EG:s TV-direktivär i ovan berörda avseenden praktiskt taget identiska medkonventionens.De stränga reglerna för annonseringen innebär att TV4konkurrensmässigt är i ett markant underläge i förhållandetill de kanaler som har sina sändare utomlands, därannonseringsreglerna är mindre rigorösa. I dettasammanhang bör påpekas att TV4 också har en sämremomssituation än de konkurrenter som sänder frånutlandet.En annan fråga som bör göras till föremål föromförhandling är förbudet för TV4 att sända så kalladåsiktsannonsering.TV4 har lyckats skapa ett förstklassigtprogramutbud till TV-tittarnas bästa. Också konkurrensenmed andra TV-kanaler, icke minst med ''public service''-kanalerna, har varit välgörande för alla parter.Det vore djupt olyckligt om TV4:s framtid skulle hotaspå grund av de ur finansiell synpunkt belastandeföreskrifterna för företagets verksamhet. En översyn avvissa delar av gällande avtal bör därför ske . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att snarastomförhandla vissa delar av avtalet mellan staten ochNordisk (TV4).
mot · GG02K409 · 1993-01-26 00:00:00 — SekretesslagenGenom nej till EES har tid attompröva beslut som fattades för att kunna träda ikraft med EES-avtalet.Riksdagen beslöt med anledningav proposition 1992/93:120, att ska underkastas desekretessregler och den tystnadsplikt som fastställer. Varje EFTA-land skulle ha vetoi kommittén. representeras av ett statsråd.Området för absolut sekretess skulle utökas. Genom ändring i sekretesslagenkan alltså tryckfrihetsförordningen urholkas.Remissinstanserna var kritiska, t ex Hovrätten i Skåneoch , Kammarrätten i , , , ,. Avstyrker gör ,och SvenskaTidningsutgivareföreningen.Riksdagen bör upphäva sitt beslut med anledning avprop 120, som innebär att vi i förväg binder oss för de beslutom sekretess, som kan komma att träffas av GemensammaEES-kommittén.MeddelarskyddetPå en fråga från har försäkrat att offentlighetsprincipen,inklusive meddelarskyddet, inte är förhandlingsbar, utan''en omistlig del av vårt samhälle''. Skulle EG krävainskränkningar ''-- -- -- kommer vi bara att säga blankt nejpå den punkten''. Han bestred inte min tolkning av det hansagt, nämligen att meddelarskyddet ska vara kvarograverat, så att meddelaren inte får efterforskas även omEG-hemligheter lämnats ut. (Snabbprotokoll 92/93:55,21/1 -93 sid. 27 och 29. )Garantier måste emellertid lämnas att Lojalitetsregeln iRomfördraget inte får tillämpas på vår offentlighetsprincip.Det är nog bäst att kontrollera detta hos EG-domstolen.Vad än regeringar i ministerrådet, EG-parlamentet ochfolken kan komma överens om, kan det upphävas av om det anses strida mot gällande EG-grundlag.Så skedde t ex med reglerna för det gemensammabeslutsfattandet i EES-avtalet.Det är viktigt att slår fast attoffentlighetsprincipen inklusive bl a meddelarskyddet intefår urholkas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att upphäva den lag om ändring isekretesslagen som antog med anledning av prop.1992/93:120 om ändring i sekretesslagen i samband medEES-avtalet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentlighetsprincipen ochmeddelarskyddet.
mot · GG02K410 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är straffbart att sprida tryckta skriftersom innehåller hets mot folkgrupp (16 kap. 8§). Brottsbalksregeln har också en motsvarighet igrundlagen (tryckfrihetsförordningen 7 kap. 4 §) somsäkerställer möjligheten att åtala tidningsutgivare för hetsmot folkgrupp.Begreppet hets mot folkgrupp omfattar i straffrättsligmening hets med anspelning på ras, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung eller trosbekännelse. Däremot omfattasinte hets med anspelning på homosexualitet.Hets mot folkgrupp och hets mot etniska minoriteter ärofta likartad, både i art och grad. Inte sällan sprider sammagrupper hets mot båda kategorierna. Mot bakgrund av dettaär det märkligt att hetslagarna inte omfattar ocksåhomosexuella.Det finns en tydlig koppling mellan hets mothomosexuella som grupp och våld mot enskildahomosexuella. (Homosexuella män är enligtStockholmspolisen den största enskilda riskgruppen förgatuvåld. )När en besökare hos RFSL:s restaurang i uttalade en svensk nazistledare att mordetvar att betrakta som rengöring. Detta budskap återgavsäven i kvällspressen. Om hetsen hade gällt en person somhör till en etnisk minoritet hade detta varit åtalbart medhänvisning till tryckfrihetsförordningen.Vid behandlingen av motioner i ämnet 1987 uttaladesocialutskottet att regeringen borde återkomma medlagförslag i frågan om regeringen bedömde att hets mothomosexuella förekom.1992 ställde sig bakom konstitutionsutskottetsmening att det mot bakgrund av vikten av vidast möjligayttrandefrihet saknas anledning att utvidga förbudet mothets mot folkgrupp till att omfatta även homosexuella.Vänsterpartiet anser att ochtryckfrihetsförordningens förbud mot hets mot folkgruppbör utvidgas så att också hets mot homosexuella blirstraffbart. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av ochtryckfrihetsförordningens förbud mot hets mot folkgrupptill att även omfatta homosexuella.
mot · GG02K412 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt radiolagen måste man ha tillstånd av televerketför att inneha och använda trådlös mikrofon därför att denär en radiosändare. Detta är naturligt när det gäller enlokalradiosändare på i uteffekt och med 10--20mils räckvidd. Men det är obegripligt att det skall behövastillstånd av för en trådlös mikrofon (sändare)som används på teatrar, revyscener, konferenslokaler,utställningar och kyrkor. Uteffekten på denna trådlösamikrofon, som t.ex. sätts fast på skådespelarens slips, är0,och den har i bästa fall en räckvidd på 100--200meter. är kanske 5.000 sådana trådlösa mikrofoner ibruk. Ungefär hälften skulle med nuvarandepolicy få tillstånd. Intressant är då uppgiften att 1989 var detendast i 63 fall som tillstånd söktes och som beviljades.I 2.500 fall skulle således inte tillstånd ges p.g.a.televerkets inskränkta och gammalmodiga uppfattning. Detbör här nämnas att de trådlösa mikrofoner som i dagutnyttjas på exempelvis lokalrevyer runt om i landet harmycket god kvalitet och ändock är överkomliga prismässigt.En fullt professionell utrustning -- en trådlös mikrofon plusen mottagare -- kostar 6.000--. Den utrustningsom förordar kostar 15.000--. För enlokalrevy krävs 5--6 trådlösa mikrofonsystem. Den totalakostnaden blir således 90.000--för enlokalrevy som bygger sin verksamhet på ideella och frivilligainsatser och mycket låg budget. grundar sininställning till dessa mikrofoner på risken att de skall störat.ex. radio- eller TV-mottagning i lägenheter som ligger inärheten av t.ex. en teater- eller lokalrevyföreställning.Denna risk är ytterst liten. För det första kan användarnautnyttja andra frekvenser än radio- och TV-frekvenser. Fördet andra är räckvidden så kort och det är i få fall som detfinns bostadslägenheter i närheten av teatrar.Tillståndskravet på dessa trådlösa mikrofoner medextremt låg uteffekt är onödigt. Den typen av byråkratimåste bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagande av tillståndskravetför trådlösa mikrofoner.
mot · GG02K414 · 1993-01-26 00:00:00 — 1991 beslutade i stor enighet att annonser i denreklamfinansierade markbundna TV-kanalen inte skulle fåsyfta till att vinna stöd för politiska eller religiösa åsiktereller åsikter i intressefrågor på arbetsmarknaden. om detta togs in i radiolagen, 10§.Sverige är inte unikt i detta avseende. I ett flertal länder iEuropa gäller särskilda restriktioner för främst politisk TV-reklam. Så är fallet i exempelvis , ,, , , och Österrike.Speciella krav kan riktas på etermediernas innehåll. Dehar stor genomslagskraft. Tillgången på sändningstid ochdistributionskanaler är begränsad. Anledningen tillförbudet mot åsiktsreklam var att den offentliga debatten iökad utsträckning skulle komma att styras av ekonomiskaintressen och av aktörer med god ekonomi, som hade bättremöjligheter än andra att köpa sändningstid. Politiska ochreligiösa uppfattningar borde på ett allsidigt och opartisktsätt speglas i det ordinarie programutbudet. Någongenmälesrätt i reklamsammanhang skulle knappast varatänkbar, i varje fall inte annat än i form av en betald annons.Det som i stor enighet beslutade vad gälleråsiktsreklam i den markbundna kanalen, gäller inte förkabeloch satellitsändningar av TV-program. Här hardessvärre också riksdagsmajoriteten ändrat åsikt. Ingarestriktioner för åsiktsreklam föreslås heller gälla för denkommersiella radion. Därmed är fältet upprivet ochåsiktsreklam till stor del accepterad. Möjligheter öppnas förstarka grupper och organisationer med god ekonomi attbedriva opinionsbildning och propaganda i etermedierna --en utväg som inte står tillbuds för ekonomiskt svagaregrupper. Det samlade resultatet av en sådan ordning blir attmedierna i ökad grad kommer under kontroll avopinionsbildare, som förfogar över de ekonomiskaresurserna. Den offentliga debatten kommer att styras avolika aktörers möjlighet att köpa sändningstid.Marknadsföringslagen innehåller heller inga regler föråsiktsreklam. En allsidig debatt kommer att försvåras.Detta är till skada för yttrandefriheten i vårt samhälle ochytterst till skada för demokratin.Förbudet mot åsiktsreklam måste gälla för såvälljudradio som television, oavsett distributionsmetod avprogrammen. Eter-, kabel- eller satellitsända program skallbehandlas lika. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbudet mot åsiktsreklamupprätthålls i etermedierna, oavsett distributionsmetod avprogrammen.
mot · GG02K415 · 1993-01-26 00:00:00 — och är centralamyndigheter för närradion respektive verksamheten medradio- och TV-sändningar i kabelnät. Dessa myndigheter ärdomstolsliknande nämnder, i vilka flertalet ledamöter ärtillsatta på politiska meriter. Nämnderna lämnarsändningstillstånd, granskar sändningarnas innehåll,återkallar tillstånd samt beslutar om vitesföreläggande.När det gäller och TV och TV4 lämnarstaten tillstånd, medan har hand omgranskning och beslut om sanktioner. haren sammansättning som liknar närradionämndens ochkabelnämndens, men anses ha en större integritet.I den kommande lagen om privat lokalradio hartillståndsgivning och granskning lagts på olika myndigheter,på Styrelsen för Lokalradiotillstånd respektiveRadionämnden.Med hänsyn till rättssäkerheten anser Ny Demokrati attmyndigheternas roller skall renodlas. Enfunktionsuppdelning innebär att tillståndsgivning,sanktioner, återkallande av tillstånd och i förekommandefall uttalanden eller bedömningar av programinnehåll samtandra därmed sammanhängande frågor handläggs i enmyndighet (beslutsmyndigheten). Frågor om granskningoch utredning handläggs i en annan myndighet(utredningsmyndigheten), som också får i uppgift attanhängiggöra frågor om sanktioner och återkallande avtillstånd hos tillståndsmyndigheten.Utredningsmyndigheten bör också vara sakkunnig i radio-och TV-frågor samt svara för internationella kontakter påområdet.Ny demokratis principiella inställning är att de uppgiftersom nämnderna med domstolsliknande uppgifter har bordeföras över på domstol. Mot detta resonemang kan invändasatt de frågor som handläggs avRadionämnden enligt radiolagen och programföretagensavtal med staten inte lämpar sig för domstolsprövning medhänsyn till frågornas natur.I och för sig bör man dock inte vara främmande för attinrätta en särskild Radio- och som delshandlägger frågor om yttrandefrihetsbrott, dels frågor omtillstånd, sanktioner och återkallande av tillstånd, delsutfärdar rekommendationer av det slag som Radionämndengör . En annan möjlighet är att knyta en Radio- och till viss avdelning inom ,eftersom mål enligt radioansvarighetslagen redan handläggsdär. Det kan även finnas andra lämpligaorganisationsformer. Frågan måste utredas.Oavsett om det går att bilda ett särskilt beslutsorgan, tex en domstol, för vissa radio- och TV-frågor är detnödvändigt att skilja på utrednings- ochbeslutsfunktionerna vid ,, och den nya Styrelsenför Lokalradio. skulle kunnakallas Radio- och . Möjligen bör ensådan ombudsmannafunktion kunna utvidgas till attomfatta hela medieområdet -- ett slagsmassmedieombudsman.En renodling av rollerna medför uppenbara besparingarför staten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en funktionsuppdelning av radio- och TV-myndigheterbör utredas med den inriktning som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samla vissa uppgifter på ensärskild radio- och ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna fören massmedieombudsman.
mot · GG02K416 · 1993-01-26 00:00:00 — Datainspektionen har stoppat öppnandet av riksdagensdatabaser () för allmänheten. Meningen var annarsatt från och med årsskiftet 92/93 göra riksdagstryckettillgängligt och sökbart via dator. Som motiv för sittingripande hävdar inspektionen att databaserna ärpersonregister och möjligen även åsiktsregister. Med dettasynsätt ska de inte vara offentliga.Rixlex är avsett att spegla verksamhet somstatsmakt och bl.a. innehålla riksdagstrycket. Avriksdagstrycket framgår riksdagsledamöternas namn ochpartibeteckning samt deras inställning i skilda politiskafrågor. Eventuellt skall Rixlex vidare ge tillgång till bl.a.uppgifter ur boken ''Fakta om folkvalda''. Av datalagensbestämmelser följer att Rixlex i dessa delar utgör ett s.k.personregister. Datalagen innehåller särskildabestämmelser om tillstånd för personregister. Beträffandeutlämnande av personuppgifter som ingår i personregisterskall enligt datalagen sekretesslagens bestämmelser gälla idet allmännas verksamhet. Sekretesslagen upptarbestämmelser om sekretess i vissa fall för personuppgifter ipersonregister.Tanken är att Rixlex också skall kunna erbjudasabonnenter mot avgift. Enligt numera kodifierad praxiskrävs för försäljning av uppgift ur personregister stöd i lageller förordning eller medgivande av regeringen.Det måste anses vara en grundläggande medborgerligrättighet att kunna få ta del av utskottsbetänkanden och vadriksdagsledamöterna offentligen framför i riksdagenskammare. Och detta måste gälla oavsett om denintresserade allmänheten tar del av uppgifterna från ettpapper eller avläser dem i en dator. Utövning av offentligmakt är och måste vara underkastad offentlig insyn.Eftersom nuvarande lagstiftning är alltför restriktiv pånämnda punkt bör den skyndsamt ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en sådan ändring idatalagen att riksdagstrycket blir att betrakta som offentlighandling även då det förekommer i databaser.