mot · GG02Kr229 · 1993-01-26 00:00:00 — Statsbidrag till ''Jämtlandsmodellen''Statens stora satsningar på regionteatrar i landet ärunika. Dessa har vuxit fram under i samarbetemellan staten, landstingen och vissa kommuner.De senaste åren har vissa regioner fått tillåtelse attbedriva mindre ensembler (som innehåller färre än 35årsverken, vilket tidigare var en målsättning förregionteatern) med statligt stöd: , ochGotland.Detta blev möjligt som en direkt följd av enenmansutredning inom , ''Utredningenom länsteaterlösa län'' 1989.I är intresset för teater inte mindre än iandra län, men möjligheterna till stora ekonomiska insatserpå teaterområdet är små. I länet finns ingen stationärprofessionell teatergrupp och det har aldrig funnits någonregionteater.Tack vare en idogt arbetande länsteaterförening harlänet ändå försetts med teater i turnéform. Verksamhetenmed barnoch ungdomsteater har prioriterats och länetsskolelever har fått ta del av mycketkvalitativ teater som en del av undervisningen.Sedan ett tiotal år tillbaka har verksamheten med barn-och ungdomsteater i länet fått stöd genom Statenskulturråd, när den s.k. ''Jämtlandsmodellen'' utvecklats.Denna innefattar, förutom föreställningar ochteaterfrämjande verksamhet, även teaterpedagogiskfortbildning av länets lärare. En verksamhet som underåren fått efterföljare på flera håll i vårt land och somsannolikt är skälet till att teater i skolan är populärt iJämtlands län.Det statliga stödet har varit ca . En summa, som iförhållande till vad och kommunerna satsar,varit alldeles för låg. tog heltbort möjligheten för att fåstatligt stöd till ''Jämtlandsmodellen'', med motiveringen attden ekonomiska satsningen på teater från landsting ochkommuner var för låg för att generera statliga bidrag.Detta besked kom efter utredningen om hur man införframtiden skall lösa situationen i s.k. länsteaterlösa län. Delän som av olika anledningar inte kunde presentera en fastproduktion inom länet skulle bli lottlösa.Det idoga arbete som lagts ner av () för att skapa möjligheter för länets unga generationatt se kvalitativ teater kom på grund av denna utredning attäventyras betänkligt. Vi motionärer tror inte att detta vardåvarande kulturministerns mening, då han skrevdirektiven till utredningen i fråga.År 1991 sökte LTF och fick Utbildningsdepartementetsstöd till av fem i en utveckling av ''NyaJämtlandsmodellen''. Detta är en utbyggnad av''Jämtlandsmodellen'', som även omfattaramatörteaterverksamheten i länet. Medlen var s.k.lotterimedel.Efter detta beslut fick LTF stränga order frånKulturrådet att se till att medlen skulle räcka i 2år, eftersom det inte fanns utrymme inom Kulturrådetsram för ytterligare medel till . Efteromarbetning i vårt koncept kom medlen att räcka t.o.m.hösten 1992.Jämtlands läns teaterförening har arbetat hårt, med småmedel, för att bygga upp den verksamhet som finns ilänet.Under perioden t.o.m. har LTFerhållit sammanlagt från staten för verksamheten som började i ettförsöksprojekt. Under dessa 11år har länets barn och ungdomar nåtts av mer än 2 000 föreställningar. Dessa föreställningar har setts avelever i förskolor, låg-, mellan- och högstadiet samtgymnasium. Med en genomsnittssiffra på ca 100barn/föreställning innebär det 200 000 teaterbesök för länets ungdomar. Dessutom harmånga av dessa föreställningar varit pedagogiskt för- ochefterbearbetade. Och skolornas lärare har med intressedeltagit i verksamheten.Ser man det strikt ekonomiskt torde vårt läns ungdomarfå ut mer teater för varje satsad krona än barn i andraregioner.När nu hela denna verksamhet måste upphöra -- pågrund av stelbenta byråkratiska statligabidragsbestämmelser -- drabbar detta de minsta i samhället,nämligen barnen. Och måste det föreligga något fel.Jämtlands län vill bygga en teaterorganisation -- olik allaandra -- som dessutom visat sig fungera bra i verklighetenoch ger geografisk rättvisa till låg kostnad.Regeringen bör besluta att den regionteaterersättandeverksamheten med barn- och ungdomsteater i Jämtlandslän permanentas.RiksteaternRegeringen har tidigare lagt fast att det finns trenationalscener: Operan, och , varavden sistnämnda är turnerande. Som en konsekvens av dettabehandlas de tre nationalscenerna under samma rubriki budgetpropositionen.Det logiska hade då varit att de tre teatrarna hanteratslika och att den föreslagna uppräkningen av anslagenfördelats på de tre teatrarna.Operan och föreslås i budgeten få enuppräkning på , medan får vidkännas en minskning avbidraget med närmare 3 miljoner kronor.I realiteten kommer detta att fungera så att medutebliven priskompensation, ca , och en nedskärning med , blir den reella försämringen för 14 miljoner kronor.Regeringens kulturpolitik innebär alltså att man satsarpå teater i och skär ner på verksamheten i övrigalandet.Riksteatern har byggt upp en väl fungerandeorganisation för att kunna resa runt även i landets små orter.Om nu av ekonomiska skäl måste minska sinaproduktioner, blir det svårt för småorterna att få någonteater över huvud taget. Kulturlivet i framför alltglesbygden utarmas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till teaterverksamhetenligt ''Jämtlandsmodellen'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till .