mot · GG02K817 · 1993-01-26 00:00:00 — Dagspressens betydelse för den fria opinionsbildningenoch för en fri och allsidig debatt är allmänt erkänd. Detråder också en bred samsyn i svenskt samhällsliv omönskvärdheten av att mångfalden inomdagstidningsområdet kan bibehållas. Så uttaladeexempelvis i enhänvändelse till bl.a. ledamöter --apropå diskussionen om momsbeläggning av dagspressensupplageintäkter:... dagstidningarna har en fundamental samhällelig ochkulturell roll såsom förmedlare av nyheter och information,opinionsbildning och debatt och att en mångfald avdagstidningar är av central betydelse för den demokratiskaprocessen.Det är en väl funnen och väl formuleradsammanfattning, som sammanfaller med vår egengrundsyn.I prop. 1989/90:78 framhölls att pressens roll förinformation, kommentarer, granskning samtkommunikation mellan olika grupper motiverar ett statligtstöd. I propositionen underströks att utan presstödet skullemångfalden minska med negativa konsekvenser för läsarnasvalfrihet och för opinionsbildningen som följd. Riksdagenanslöt sig till motivet och de grundläggande riktlinjerna förpresstödet. Så sent som ställde sig återbakom denna bedömning.Presstödet för kommande budgetårI del av budgetpropositionen(1992/93:100 bil. 12) redovisar regeringen sin aktuellainställning till de direkta formerna av stöd till dagspressen.Föredragande statsrådet uttalar att stödet tills vidare börutgå i samma form och i huvudsak enligt samma regler somför närvarande. Däremot ställer sig kulturministernavvisande till tanken på att formulera en målsättning föranslagsgivningen för hela perioden /94--1995/96 på detsätt som förordat i sin fördjupadeanslagsframställning. För /94 föreslåsdriftsstödet, utvecklingsstödet och distributionsstödet utgåmed i stort sett oförändrade belopp.Vi noterar att regeringen beträffande presstödet förnästkommande budgetår lagt ett förslag somkorresponderar med den överenskommelse som hösten1992 träffades mellan regeringspartierna och densocialdemokratiska oppositionen och som innebar att inganedskärningar skulle göras. måste understrykasatt denna del av överenskommelsen även avser budgetåret1994/95 då presstödet -- till skillnad från det allmännapartistödet -- skall vara fredat. Denna uppfattning börriksdagen bekräfta och ge regeringen till känna.Behov av översynVid en genomgång av massmedieavsnittet ikulturbudgeten är det påfallande att sambandet ochsamspelet mellan olika medieformer inte nämnvärt belyseseller analyseras. Detta är närmast anmärkningsvärt medtanke på den intensiva offentliga debatt som de senaste årenförts om ägarkoncentrationen inom mediesektorn ochdärav följande risker för åsiktsmonopol.Som bl.a. presstödsnämnden har redovisat kantillkomsten av reklamfinansierade lokal- ochnärradiostationer bringa de s.k. lågtäckningstidningarna ini ytterligare svårigheter. TV-reklamens tillväxt förstärkerkrisriskerna i tidningsbranschen. Annons/reklamköparnaflyttar i denna process marknadsföringsresurser tilletermedierna. Särskilt för lågtäckningstidningar, somregelmässigt saknar marginaler för att överbryggaekonomiska påfrestningar, kan också begränsadeomfördelningar bli förödande.Det är beklagligt att regeringens tidsperspektiv i frågaom presstödet begränsats så starkt som skett och atthandlingsramen gjorts så snäv. Den aktuella situationen itidningsbranschen -- bl.a. kännetecknad av en fortsattstarkt fallande annonskonjunktur -- tillsammans med deradikala förändringar som förestår inom mediesektornfördjupar oron för att mångfalden skall gå förlorad. Det äri detta skede extra angeläget att riksdag och regering ger såtydliga och hållfasta besked till aktörerna, att företagenslångsiktiga planering och handlande underlättas. Av sammaskäl är det viktigt att klarhet bringas i den på senare tidhäftigt diskuterade frågan om att lägga moms också pådagstidningarna. Önskvärt är att även den administrativtkrångliga och ofta ifrågasatta reklamskattens framtid ochutformning preciseras. Också den spelar en stor roll itidningarnas ekonomi.De nämnda direkta och indirekta stödformerna tilldagspressen prövas, enligt uppgift, i en studie somStatskontoret gör på uppdrag av expertkommittén förstudier i offentlig ekonomi (). Vår bestämdauppfattning är att Statskontorets rapport, som aviseras ibudgetpropositionen, inte i sig bör läggas till grund föråtgärder på presstödets område. Den bör i stället tjäna somen del av en bred genomgång av branschens villkor underåterstoden av . En sådan bör syfta till att säkramångfalden i pressen och andra medier och bör ske underparlamentarisk medverkan, företrädesvis inom ramen fören statlig utredning.UtvecklingsstödetDen del av stödet till dagspressen, som går underbeteckningen utvecklingsstöd, infördes ochersatte det tidigare utvecklingsbidraget ochsamverkansbidraget. Syftet med utvecklingsstödet, somföreträdesvis lämnas i form av bidrag, är att stimulerarationaliseringar genom införande av ny teknik, främst iförpressledet av produktionen.Stödformen omfattar stöd till förpressinvesteringar ochkreditgarantier avseende investeringar i gemensammatryckerianläggningar, stöd till samverkan genomlegotryckning samt stöd till övriga investeringar.Enligt dagspresskommittén, på vars förslag stödformeninfördes, skulle utvecklingsstödet minskalågtäckningstidningarnas beroende av driftsstöd.Kommittén angav medelsbehovet till 820 miljoner kronoröver en tioårsperiod. För de tre budgetåren 90/91--92/93 harendast sammanlagt anslagits till dettaändamål. Dock skall beaktas att nämnden förutvecklingsstöd dessutom disponerat ioförbrukade medel från Pressens lånefond, somavskaffades med utgången av juni månad 1990.Presstödsnämnden anför i sin anslagsframställning /94 att intresset för utvecklingsstödet äroförändrat stort bland företagen. Nämnden framhållervidare att fortsatt rationalisering av förpressledet iproduktionen -- för att därigenom pressa ned kostnaderna --för många tidningar blir av direkt avgörande betydelse föröverlevnads- och utvecklingsmöjligheterna. Ocksåsamverkan kring nyttjandet av produktionskapaciteten ipressledet blir alltmer angelägen. För investeringarna såväli förpress- som pressledet är utvecklingsstödet, enligtpresstödsnämndens bedömning, av strategisk betydelse.Nämnden anför vidare att de kostnadsminskningar somflera företag redovisar i anslutning till satsningar på nyförpressteknik ger goda förhoppningar om att även hårtträngda företag kan överleva och utvecklas. Därigenomkan, säger nämnden, väsentliga delar av de ambitioner somär nedlagda i målsättningen för presspolitiken tillgodoses.Vi delar den bedömning som dagspresskommittén ochsenare -- liksom -- har gjortbeträffande betydelsen av utvecklingsstödet.I årets budgetproposition föreslås att anslaget för dettaändamål skall ligga kvar på samma nivå som innevarandebudgetår, dvs. Vi vill erinra om attanslaget för den statliga bidragsgivningen tillutvecklingsstöd skars ned med eller från /92 till /93. Det böråterföras till väsentligt högre nivå.När nu halva budgetåret återstår är situationen den attde anvisade medlen och kvarstående reservation ärdisponerade så när som på . bordläggs nu också angelägnaärenden eftersom medel saknas. Antalet förfrågningarligger fortfarande på hög nivå. Det finns ett uppdämt ochväxande behov av medel för investeringsstöd. Utvecklingenpå den tekniska sidan, som bl.a. öppnar nya möjligheter tilldigital bildhantering och som går i riktning mot entotalintegrerad datorbaserad produktion, aktualiserarfrågan om kompletterande investeringar också itidningsföretag som redan tagit de inledande stegen i sinförnyelse.Mot denna bakgrund och med hänvisning till denbetydelse utvecklingsstödet har för dagstidningar är detalldeles otillräckligt att anvisa endast 7,8 miljoner kronorför detta ändamål under nästa budgetår. Vi menar attriksdagen bör anslå det belopp som Presstödsnämndenföreslagit i sin anslagsframställning för /94,nämligen 17,8 miljoner kronor.I anslagsframställning redovisastanken på att omvandla den nu renodlade bidragsform somutvecklingsstödet har till en ordning för ränte- ochamorteringsfria lån. Vi bejakar i princip en sådanomläggning, men den bör innefattas i detutredningsuppdrag som föreslagits på annan plats i dennamotion. Denna utredning får också förutsättas bedömabehovet av utvecklingsstöd för kommande budgetår. Denparlamentariska utredningen bör också få till uppgift attpröva frågan om ett särskilt etableringsstöd i syfte att uppnåen verklig mångfald inom dagspressområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Utvecklingsstöd till dagspressen /94 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om presstödet i nästkommande årsbudget,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en parlamentariskutredning om dagspressens villkor.