mot · GG02So475 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningKvinnor lever längre än män menuppvisar ett sämre hälsotillstånd. Kvinnor lider oftare av enlångvarig sjukdom som kräver regelbunden medicinskbehandling och medför avsevärt nedsatt arbetsförmåga ochsom leder till sjukfrånvaro, sjukpensionering ochförtidspension. Inom sjukfrånvaron dominerar kvinnormed låg utbildning och monotona arbeten.Invandrarkvinnorna utgör en stor grupp. Vanligast ärsjukdomar i rörelseorganen följda av cirkulationsorganenssjukdomar, endokrina sjukdomar och psykiska störningar.Detta återspeglas också i läkemedelsförbrukningen:Kvinnor köper ut mer läkemedel än män. Skillnaderna ärsärskilt påtagliga inom grupperna smärtstillande medel,medel mot hjärt-kärlsjukdom och psykofarmaka.Bättre kartläggning av ohälsanTillgänglig statistik är emellertid ofullständig ochsjukdomsbegreppen vaga i de material som finns från öppenoch sluten vård. Vi vet en del om diagnoserna men har enmer ofullständig bild av orsakerna. Att arbetslivets risker,dubbelarbete och stress, monotoni i arbetet spelar roll finnsdet starkt stöd för men hur privatlivet kommer in i bilden ärmer oklart.Vi anser att det behövs en fullständigare kartläggning avkvinnors ohälsa och orsakerna bakom den för attmöjliggöra effektiva förebyggande och rehabiliterandeinsatser.Kvinnoaspekter på hälsaMannen är normenKvinnors hälsoproblem har i mycket mindreutsträckning än mäns sjukdomar varit föremål förforskning. Behandlingsmetoder för sjukdomargemensamma för kvinnor och män har för det mestautprövats på män. Mannens kropp och dess funktioner harvarit -- kvinnans den avvikande. Behandlingen avhögt blodtryck har t.ex. utformats efter våra kunskaper ommannens sätt att reagera på behandlingen, inte kvinnans.Därför måste forskningen kring ohälsan, dess orsakeroch behandling inriktas på att ta fram kunskap också omkvinnornas sätt att reagera. liksomMedicinska forskningsrådet bör här känna ett särskiltansvar för att denna forskning kommer till stånd.Sex och samlevnad samt reproduktionSamlevnaden mellan två människor, sexualiteten ochföräldraskapet är centralt i människors liv. Synen påsexualiteten har förändrats radikalt då ungamänniskor fick smyga med sin sexualitet och det var enskam att vara ogift mor. kan två människor leva öppettillsammans och ensamstående kvinnor kan föda barn utanfördömanden från omgivningen.Kvinnors liv ändrades radikalt ioch med att kvinnor fick möjlighet att planera sittbarnafödande. P-pillren och spiralen började användas ibörjan 60-talet och fick snabbt en omfattande spridning.Abortlagens införande 1975 stärkte ytterligare kvinnansfrihet att välja när hon var mogen för föräldraskap.Mödrahälsovården och ungdomsmottagningarnabyggdes upp, skolans sex- och samlevnadsundervisningmoderniserades och effektiviserades. Detta har lett till attdagens kvinnor tidigt blir inställda på att gå till gynekologoch barnmorska med frågor som rör sexualitet ochreproduktion. Den möjligheten bör bevaras också efterinförandet av ett husläkarsystem.AborternaAntalet legala aborter steg kraftigt i och med abortlagensinförande 1975. försvann de illegala aborternasom kostat så många kvinnors liv och hälsa.Antalet aborter ligger nu mellan 35 000 och 37000. Varje abort kan ses som ett misslyckande och strävanär att minska aborttalet med förebyggande insatser.Abortincidensen varierar över landet liksom användningenav p-piller men vi vet inte varför. Vår kunskap om vad somligger bakom ofrivilliga graviditeter och aborter ärofullständig vilket begränsar våra möjligheter att arbetaförebyggande.Vi bör också skaffa oss mer kunskap om hur såväl kvinnasom man upplever aborten. Vi vet att det finns män somvelat ta hand om sitt barn och sörjt över att kvinnan gjortabort.Vi anser därför att en kontinuerlig kartläggning avorsakerna bakom ofrivilliga graviditeter och en uppföljningav upplevelserna av en abort bör initieras t.ex. avSocialstyrelsen och i samarbete medlandstingen.Det behövs en kraftfull satsning på abortförebyggandeåtgärder vilka utformas med tanke på målgruppen. Det sompassar för ungdomar är kanske inte gångbart när det gälleratt nå de äldre kvinnorna. Här behövs en delmetodutveckling.Vi anser att skolans sex- och samlevnadsundervisningmåste effektiviseras ochungdomsmottagningsverksamheten måste byggas ut.Vi anser vidare att i samarbete medlandstingen, mödrahälsovården, företagshälsovården ochskolan bör initiera abortförebyggande åtgärder ocksåriktade till litet äldre kvinnor. Dessa åtgärder kan medfördel kopplas till arbetet med att förebygga sexuelltöverförbara sjukdomar.Vi anser inte att det finns tillräckliga skäl föratt sänka den s.k. 18-veckorsgränsen . Vårahuvudsakliga skäl till detta är: en ökad restriktivitetskulle kunna leda till ökning av illegala aborter minskatrådrum för beslut om abort kan förhasta till abortbeslutför säkerhets skull risk för flera sena aborter eftersärskild prövning ''resurssvaga'' kvinnor kommer i klämdebatten fokuseras på tidsgränsen i stället för påabortförebyggande åtgärder abortbeslut är lika svårt attta oavsett tidpunkt och metod kvinnanssjälvbestämmande begränsas.Dessutom vill vi notera följande fakta: av allaaborter görs inom 12 veckor.Foster från 23:e--24:eveckan kan i bästa fall leva, dock icke från 20:e veckan.De kvinnor, , som gör abort mellan 18:e och22:a veckan har alla särskilda skäl.Ofrivillig barnlöshetKvinnorna är jämfört med männen de som utsätts för deallvarligaste komplikationerna vid sexuellt överförbarasjukdomar, STD. Klamydiainfektionen kan leda till attäggledarna löds ihop med risk för utomkvedshavandeskapoch barnlöshet som följd. Av de ca 1 600 nya fall av kvinnligofruktsamhet som diagnostiseras beror ungefärhälften på genomgången klamydiainfektion.Därför är det viktigt också med tanke på risken för hiv-smitta att sprida information om hur man kan skydda sigmot sexuellt överförbara sjukdomar.Det ter sig naturligt att de som har ansvar för deabortförebyggande åtgärderna också ansvarar för insatseravsedda att förebygga spridningen av STD.Smärtlindring vid förlossningPå de flesta håll finns möjligheter att välja mellanolika former av smärtlindring, både medicinska och andra.Eftersom det börjar komma fram vetenskapliga data somtyder på att en del smärtstillande åtgärder kan negativtpåverka förlossningsförloppet anser vi att en utvärderingmåste göras av nytta och risker med de olikasmärtlindringsmetoder som står till buds.KejsarsnittEn jämförelse mellan kvinnoklinikerna visar att det finnsstora variationer mellan klinikerna gällande frekvensen avkejsarsnitt.Vi anser att dessa skillnader bör analyseras närmare medavseende på indikationer och resultat.Livmoderframfall, urininkontinensLivmoderframfall och urininkontinens är andrahälsoproblem som kan behandlas effektivare äntidigare. Behandlingsmetoderna är emellertid intetillräckligt kända.Vi anser att kunskapen om dessa behandlingsmetoderskall spridas ut i sjukvården så att kvinnor slipper attbesväras i onödan av dessa hälsoproblem.BröstcancerBröstcancer är den vanligaste cancerformen blandkvinnor. Genom införande av mammografi somhälsoundersökning har möjligheterna att tidigtdiagnostisera och behandla brösttumörer förbättrats. Nyabehandlingsmetoder har också tillkommit.Generellt är det akuta omhändertagandet av en kvinnamed brösttumör bra i . Däremot finns fortfarandebrister i eftervården som bör omfatta psykiskt stöd ochhjälp med komplikationer som svullen arm, infektioner ihanden/armen etc. Här gör de ideellabröstcancerföreningarna en ovärderlig insats och bör fåökat samhälleligt stöd för sin verksamhet.Sjukdomar i rörelseorganenEnligt SCB:s undersökning över levnadsförhållandena iSverige är det totalt av kvinnorna mot 15 procentav männen som nämner sjukdom i eller symtom frånrörelseorganen som en långvarig sjukdom. Det är också deni särklass vanligaste anledningen till förtidspensionering.Bakom besvären ligger ofta förslitning och belastning.Att förebygga sjukdomar i rörelseorganen är en av deviktigaste uppgifterna för hälso- och sjukvården men ocksåför andra, t.ex. skolan. En viktig förebyggande insats är attstimulera människor till motion, en annan att lära ut hurman lyfter och hur man undviker ensidiga rörelser.Eftersom var tredje flicka och var fjärde pojke somkommit upp i tonåren inte ens promenerar är risken stor föratt de kommer att få besvär från rörelseorganen. Ett sätt attförebygga dessa skador är att ge idrottsämnet tillräckligtutrymme på skolschemat.Företagshälsovården har också en viktig roll att spela föratt sprida kunskap om hur man undviker skador ochförslitningar.Psykiska sjukdomarBristande psykiskt välbefinnande rapporteras nästandubbelt så ofta av kvinnor som av män. Sömnsvårigheter,ängslan, oro, ångest och nedstämdhet är betydligt vanligarehos kvinnor. Kvinnor använder dessutom oftare merpsykofarmaka än män. Symtomen är vanligare hos arbetareän i andra socioekonomiska grupper.Vår kunskap om orsakerna bakom kvinnors psykiskaproblem är ofullständig liksom om vilken behandling somger bäst effekt. Vi anser därför att det behövs mer forskningom de bakomliggande orsakerna samt effekten av denbehandling man ger.Utbrändhet och självmordDet finns enligt vissa riskgrupper när detgäller självmord: ensamstående unga mödrar, kvinnligaläkare, tandläkare och sjuksköterskor. Bland debakomliggande orsakerna återfinns bl.a. stress, bristandestöd i arbetet och i hemmet samt mobbning som bl.a. kanleda till utbrändhet som i sin tur kan leda tillsjälvmordsförsök och självmord.Kvinnors deltagande i arbetslivet sker på helt andravillkor än männens. Den svenska arbetsmarknaden ärfortfarande mycket könsuppdelad, även jämfört med andraindustriländer. Det innebär att kvinnorna ofta finns iarbeten med låg status och oregelbundna arbetstider.Många typiska kvinnojobb innebär små möjligheter attpåverka arbetets innehåll och arbetstider. De är dessutomofta fysiskt tunga t.ex. inom vården.För kvinnor med medellånga och långa utbildningar imansdominerade yrken är situationen en annan. De harvisserligen stimulerande arbeten men det ställs höga krav pådem, de är ensammare och får mindre hjälp av annanpersonal med sina uppgifter.En mer jämlik fördelning av hemarbetet skulle minskapå kvinnors arbetsbörda. Inga politiska beslut kan ändra pådetta, men fortsatt träget opinionsarbete för att ändraattityderna borde kunna ge effekter.Ensamstående kvinnor med barn är den grupp somkanske har den tyngsta bördan av ensamstående kvinnor.Fungerande barnomsorg och annan social service ärnödvändig för dem. Papparollen måste stärkas så att flerbarn har kontakt med sina pappor och att kvinnornadärmed får avlastning. Frivilligorganisationer kan spela roll för att bereda ensamstående mammor möjlighet attträffas, utbyta tankar men också tjänster t.ex. barnomsorg.Vi anser att papparollen måste stärkas. Det behövskampanjer och annat opinionsbildande arbete för att fåpapporna att ta sitt ansvar, utnyttja sin pappaledighet ochatt ta helhetsansvar för hemmet när de är hemma. En del avföräldraledigheten bör dessutom knytas till männen.Vi anser också att det är angeläget attFolkhälsoinstitutet, , arbetsgivarna, facketm.fl. tar detta problem på allvar och genom skapande avnätverk, tillgång på mentorer m.m. söker förebygga att ensjälvmordssituation uppstår.Kvinnor och livsstilRökningRökningen är oförändrad eller minskar i alla grupperutom bland yngre kvinnor där den ökar. Kvinnor mellan 22och är den grupp som har den högsta andelen rökare,. Studier visar att det är bland de lågutbildadekvinnorna som den största andelen rökare återfinns.Särskilt oroande är framtagna siffror överrökning bland gravida kvinnor. Siffrorna visar betydandevariationer mellan olika områden i och mellan olikaåldersgrupper. Högsta andelen rökare bland gravidaåterfanns på och i : . I de yngsta åldersgrupperna upptill sågs så höga siffror som ()och (). Lägst låg ochJämtland . Med tanke på de risker för fostretsom moderns rökning innebär är dessa siffror ytterstoroande.Som en följd av den ökande rökningen bland kvinnor servi nu att lungcancerfrekvensen ökar med fyra procentårligen bland kvinnor. har den fördubblats.Den här utvecklingen är allvarlig. Mycket kraftigaåtgärder måste sättas in för att förmå framför allt ungakvinnor att låta bli att börja eller att sluta röka. Hos dem ärdet inte bara lungcancern som är ett hot, rökningen innebärockså allvarliga risker för både de väntade och de föddabarnen.Vi anser att , skolan,mödrahälsovården och arbetsplatserna måste effektiviserainformationsinsatserna om tobaksbrukets risker så att färrebörjar röka och fler slutar. Arbetsgivarna och hälso- ochsjukvården måste erbjuda kvinnor professionell hjälp attsluta röka.AlkoholDen totala alkoholkonsumtionen bland kvinnor ökar.Idag svarar kvinnor för en tredjedel av den totalakonsumtionen, jämfört med en femtedel i slutet av 60-talet.Ungeför av kvinnorna beräknas varahögkonsumenter av alkohol. Missbruket av alkohol ochalkoholskadorna bland kvinnor ökar.Kvinnors missbruk av alkohol är mer skambelagt änmännens och därmed svårare att komma åt. Kvinnorsmissbruk får därmed inte bara allvarliga konsekvenser förderas egen hälsa utan drabbar också barnen särskilt hårteftersom kvinnorna ofta har huvudansvaret för barnen.Studier om missbruk och behandlingsinsatser motmissbruk är fortfarande till största delen inriktade på män.Det är ett faktum att kvinnors förhållande till alkoholen ärannorlunda. För det första tål kvinnor mindre mängder änmän, för det andra skadas de fortare fysiskt avalkoholmissbruk.De goda erfarenheterna av behandlingsprogram förkvinnliga missbrukare måste tas tillvara på fler platser ilandet. Vi anser att kvinnor måste ha rätt att få behandlingmot sitt missbruk på ett sätt som är anpassat för justkvinnor.Vi anser att , skolan,mödrahälsovården, arbetsgivarna m.fl. bör kraftsamlakring information och opinionsbildning med syfte att skapaen respekt bland kvinnor för alkoholen och dess risker.Mat och motionUnder efterkrigstiden har skönhetsidealet varit denmagra kvinnan. Bantning, hetsätning och anorexi är uttryckför detta och har lett till allvarliga hälsoproblem för mångakvinnor.Regeringen har givit i uppdragatt utreda detta hälsoproblem närmare.Vi anser att det är en viktig uppgift förFolkhälsoinstitutet, skolan och hälso- och sjukvården attändra på synen på kroppsidealet och att förmedla kunskapom lämplig kost samt motionens betydelse för hälsan.InvandrarkvinnornaAv och statistik framgåratt invandrarkvinnorna utgör en stor del av deförtidspensionerade. Bland de grekiska kvinnorna bosatta iStockholms län vilka är är tre av fyraförtidspensionerade. Bland de jugoslaviska kvinnorna ärmotsvarande siffra två av tre.Vad som ligger bakom dessa siffror vet vi inte. Det ärdärför angeläget att studera hur vården fungerar för dessakvinnor, vilka skäl som legat till grund tillförtidspensioneringen och hur pensioneringen upplevs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av kvinnors ohälsa,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning kring kvinnors ohälsa,dess orsaker och behandling,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av orsakernabakom ofrivilliga graviditeter och av upplevelserna av enabort,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans sex- ochsamlevnadsundervisning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om abortförebyggande åtgärder,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsinsatser om skyddmot sexuellt överförbara sjukdomar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om smärtlindring vid förlossning,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av kejsarsnitt,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om livmoderframfall ochurininkontinens,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omhändertagandet av kvinnormed bröstcancer,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om kvinnors psykiskahälsoproblem,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot utbrändhet ochsjälvmord bland kvinnor,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fungerande barnomsorg ochannan social service,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minskatobaksbruk bland kvinnor,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot alkoholmissbrukbland kvinnor,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot ''matrubbningar'',17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarkvinnornashälsoproblem.