mot · GG02Ub514 · 1993-01-26 00:00:00 — Skolan skall ge kunskaper som ökar alla människorsmöjligheter till ett bra och innehållsrikt liv. Den skall ocksåmedverka till vårt lands framtida utveckling och välstånd.Skolan skall därför leva upp till högt ställda kvalitets- ochkunskapskrav och ge en likvärdig utbildning oavsettindividens geografiska, sociala eller ekonomiska situation.Skolan skall bidra till social och ekonomisk jämlikhet,främja jämställdhet mellan könen, förmedla respekt föroliktänkande och motverka främlingsfientlighet. Den skallförbereda för rollen som ansvarskännade medlemmar i vårtdemokratiska samhälle och ge förutsättningar för ett aktivtdeltagande i kultur och arbetsliv.Efterkrigstidens många reformer av vår skola har syftattill att allt bättre leva upp till de mål vi angivit för skolan.Från en snäv urvalsskola som endast erbjöd en bristfälligutbildning åt flertalet, har vi skapat en allt bredaretillvalsskola som ger alla möjligheter till en godgrundutbildning.Under de senaste socialdemokratiska regeringsåren togsen rad viktiga beslut för att utveckla skolan till det modernasamhällets framtida behov. Reformerna präglades avsatsning på ökade kunskaper, decentralisering av ansvar,samarbete mellan olika utbildningsnivåer samt insikten ombehovet av ett livslångt lärande.Reformering av grundskollärarutbildningen,kommunalt ansvar för lärartjänsterna, en ny gymnasieskolaoch den reformerade vuxenutbildningen är viktigabyggstenar skola. Vi vill ge förskolan,, gymnasieskolan och vuxenutbildningen ettgemensamt måldokument.Regeringen har sagt nej till ett gemensamt måldokumentför skolan och barnomsorgen, vilket innebär att denbärande tanken om helhetssyn på barnen tonas ner. Bristenpå helhetssyn präglar likaså förslagen om en ny timplan förgrundskolan med en långtgående uppsplittring av so- ochno-ämnena och oacceptabla nedskärningar av de estetisk-praktiska ämnena inom grundskolan.Trots den borgerliga kritiken i valrörelsen motgymnasiereformen, genomförs den nu i allt väsentligt,vilket är positivt. Däremot visar regeringens nedskärning avresurserna för vuxenutbildning på bristande förståelse förbehovet av livslångt lärande.Regeringsskiftet innebar tyvärr att det konstruktivareformarbetet för en bättre skola avbröts. Det blev i ställeten politik byggd på slagord och reformer som leder tillförsämringar och ojämlikhet. Skolpeng och frikostigabidrag till privata skolor på de kommunala skolornasbekostnad leder till stora orättvisor.Den borgerliga skolpolitiken leder på många områdenbort ifrån den skola vi i stort kunnat vara stolta över. I ställetför att rätta till de brister och orättvisor som finns skaparman en sämre och orättvisare skola. När regeringen talarom bästa skola är det ett slagord utan täckning iverkligheten. någonsin riskerar vi att fåen sämre skola i vårt land.Vi socialdemokrater vill fortsätta en konstruktivreformering av skolan. Förskolan, ochgymnasieskolan skall ge alla en bra start i livet.Vuxenutbildningen skall ge främst dem som fått en kortutbildning ytterligare en chans. Det är viktigt både för denenskilde och för samhället.Det arbete som påbörjas inom vadgäller en ny läroplan är avgörande för skolans utveckling förlång tid framöver.Meningen med arbetet måste vara att det skall påverkaskolans vardag. En förutsättning är att förslagen är välförankrade hos såväl skolans personal och elever somföräldrar och andra med intresse för skolan. Det talar föratt man nu skall ta den tid på sig som krävs för ett sådantförankringsarbete.Det är också viktigt att läroplanen kan beslutas i en storparlamentarisk samstämmighet, vilket underlättas avöppenhet och goda kontakter under beredningsprocessen.Samlad syn på barn och ungdomSamhällets insatser för barn och ungdom måste präglasav en helhetssyn på de unga. Detta synsätt präglade såvälförskola--skolakommitténs arbete som de direktiv densocialdemokratiska regeringen gav läroplanskommittén.Den borgerliga regeringens beslut om att barnomsorgeninte skulle omfattas av läroplanskommitténs arbeteförsvårar arbetet att bryta sektoriseringen.Regeringens oförmåga att se samhällets insatser för barnoch unga i ett helhetsperspektiv går stick i stäv med deansträngningar, som gjorts för att närmaförskola och skola, skola och skolbarnsomsorg till varandra.Vi menar att bör uttrycka en helhetssyn på barnoch unga genom ett gemensamt måldokument för förskola--skola.Riksdagen uttalade sig för en översyn avskolstarten och längd.Vi anser att mycket talar för skolstart vid ålder.Förskolans gedigna kunskap om sexåringars utvecklingmåste då tas till vara, och nya former för de första skolårenprövas.Beslutet om frivillig skolstart har fått den effekten attmånga kommuner inlett ett samarbete för att utveckla denpedagogiska verksamheten för sexåringarna. När tvåpedagogiska synsätt möts kan det bli till fördel inte bara försexåringarna -- utan för hela den pedagogiskaverksamheten. Dessa erfarenheter från olika kommunermåste tas till vara i utredningsarbetet.Vi vill understryka vikten av att utredningen om tidigareskolstart tar barnens behov som utgångspunkt för sittarbete. Vi menar att utan en anpassning av lokaler,komplettering av skolans traditionella kompetens och ensamsyn på barn, kan en tidigare skolstart inte genomföras.Vid en tidigarelagd skolstart måste första skolåret få enannan karaktär än i dag.Konsekvenserna av en tidigarelagd skolstart för barnmed särskilda behov av hjälp och stöd i sin utveckling börnoga övervägas. Viktigt är också att se över hurgrundskolans sista år och övergången till gymnasieskolanskall fungera.Kommunernas ansträngda ekonomiska situation har letttill dramatiska neddragningar av skolbarnsomsorgen. I alltfler kommuner tvingas nu många mellanstadiebarn medstora behov av stöd klara sig ensamma när föräldrarnaarbetar. Också verksamheten för lågstadiebarnen skärs nereller beläggs med höga avgifter.Vi vill framhålla att en närmare samverkan ellerintegrering av skolbarnsomsorg och skola kan ökaeffektiviteten i verksamheten och faktiskt också ökakvaliteten i de båda verksamheterna. Samverkan mellanlärare och fritidspedagoger kan förnya skolverksamheten.Lokalsamverkan, där skolans lokaler anpassas såväl för dettraditionella skolarbetet som för fritidsverksamhet kan geeffektivitetsvinster. Särskilt de yngsta barnens behovunderstryker vikten av att skollokaler, som också användsför fritids- och omsorgsverksamhet utformas för bådaändamålen. Samverkan mellan lärare och fritidshemmenspersonal kan också leda till bättre kontakter med hemmenoch ge stöd i skolarbetet för de mest utsatta barnen. Enskolbarnsomsorg med kvalitet behövs för att skapanödvändig trygghet för många skolbarn.GrundskolanSkolan skall ge alla barn och ungdomar en god grund attstå på i vuxenlivet, ett vuxenliv som vi med den allt snabbaresamhällsutvecklingen vet allt mindre om. Det ställer krav påskolan att förbereda unga människor på förändringar ochatt ständigt vara beredda att förnya och fördjupa sinakunskaper.Men skolan får inte bara ses som förberedelse förvuxenlivet. Skolan är också en av de viktigaste delarna ibarnens och ungdomarnas liv. Skolan måste därför ge deunga arbetsglädje, trygghet, fina upplevelser och förmågaatt leva ett rikt liv även under uppväxttiden.Skolan skall fostraSkolan har också en viktig uppgift för barns ochungdomars fostran. Skola, barnomsorg ochfritidsverksamheter måste ha en genomtänkt och gemensamsyn på vilka värderingar och förhållningssätt, som skallöverföras till den uppväxande generationen. Skolan kaninte, och skall inte, vara neutral i värderingsfrågor.Svensk skolas bärande princip är respekten för allamänniskors lika värde. Skolan skall förmedla solidaritetmed och engagemang för medmänniskor. Demokratinmåste förankras och återvinnas av varje generation. Skolanmåste ge insikt om att demokratin kräver ansvarstagande,respekt för ställningstagande från alla medborgare. Varjeelev måste få utveckla självkänsla och tro på sin egenförmåga. Eleverna skall fostras till respekt för och inlevelsemed andra.Skolan skall förmedla respekt för oliktänkande, förvarje individs egenart och för kulturella skillnader. Denskall ge kunskaper och insikter om bakgrunden tillskillnader. Jämställdhet och aktivt medborgarskap skallprägla skolans arbete.Barn, föräldrar och lärare med olika politiska ochreligiösa värderingar måste känna att de möts med sammarespekt och är lika välkomna i skolans verksamhet. Vi ärdärför kritiska mot att regeringen lyfter fram begreppen''kristet kulturarv och västerländsk humanism'' somgrunden för våra gemensamma värderingar. Vi vill varna fören etikettering av värderingar, som är det svenskasamhällets gemensamma grundval. Detta stöds också av attdet saknas allmänt vedertagna definitioner av vad begreppsom etik och västerländsk humanism står för. Våruppfattning strider inte mot den självklara insikten att detkulturarv, som präglat vårt land skall ha enviktig roll skolans undervisning.Skolan skall stimulera gott kamratskap, inlevelse i ochrespekt för andra barn och vuxna. I den svenska skolanfinns barn från olika miljöer sida vid sida. Här finns barnmed olika handikapp integrerade i den allmänna skolan.Gemenskap och delaktighet skall prägla skolans arbete.Genom att barn lär sig umgås med varandra, med deolikheter var och en har, stärks deras förutsättningar för ettaktivt medborgarskap.Skolan skall motverka mobbing, främlingsfientlighetoch rasism. Vi är djupt oroade över de tendenser tillfrämlingsfientlighet, som börjat gro hos många barn ochunga. Skolans betydelse för att motverka dessa tendenserkan inte nog betonas.LäroplanenEn nationell läroplan är ett av de medel som ger staten,genom riksdag och regering, ett direkt inflytande överskolväsendet. Läroplanen skall vara en garant för enlikvärdig utbildning över hela landet. Genom läroplanenfastställes skolans mål, vad som åligger skolans personal ochelever, vilka kunskaper och färdigheter som skolarbetet börresultera i samt grunderna för hur arbetet i skolan skallorganiseras. Läroplanen måste utformas så att den kan varagiltig , minst ett decennium.Läroplanen är således ett mycket betydelsefulltdokument som skall återspegla de kunskaper, värderingaroch attityder som skall utgöra grunden för vårt samhälle.Läroplanen måste bygga på den samlade forskning och denbeprövade erfarenhet som finns i samhället om hur en godskola kan skapas. Inte minst gäller det den forskning och deerfarenheter som finns om barns och ungdomars inlärningoch uppväxtvillkor.Vi anser att läroplanskommittén i sitt betänkande ''Skolaför bildning'' gjort en värdefull analys av kunskapsbegreppoch bildningssyn. Betänkandet i sin helhet utgör en godgrund för fortsatt politisk handläggning av frågan om denframtida läroplanen.Remisstiden på betänkandet har gått ut. Därförhar det inte varit praktiskt möjligt att ännu från vår sidasätta oss in i remissinstansernas synpunkter. Detta kommersjälvfallet att ske nu som en del i utarbetandet av våraståndpunkter i det fortsatta läroplansarbetet. Vi vill dockredan nu utveckla en del principiella synpunkter på detförslag som läroplanskommittén presenterat.Förslaget om en indelning av i två stadiermed en långtgående ämnesuppdelning redan i årskurs 6ställer vi oss avvisande till. Det vore mycket olyckligt omden nuvarande strukturen på högstadiet i praktiken skulleflytta ner till årskurs 6. Vi är övertygade om att barns ochungdomars inlärning underlättas om de även i grundskolanssenare årskurser kan få en undervisning som ej är så starktuppdelad i ämnen som föreslås av kommittén. Vi vill därförförorda att det fortsatta beredningsarbetet bedrivs medmålsättningen att inte skall vara stadieindelad.I betänkandet föreslås även att eleverna i högre grad änvad som sker skall få utrymme för fria val av ämnenoch innehåll i utbildningen. Vi vill här mot bakgrund avtidigare decenniers erfarenheter påtala de risker som alltidfinns för segregering av elever, då utrymmet för fria val bliromfattande.I kommitténs betänkande finns förslag om att minskautrymmet för bl.a. de praktisk-estetiska ämnena, vilka ärmycket viktiga för elevernas allsidiga utveckling. Det finnsgoda skäl att ifrågasätta den föreslagna minskningen avdessa ämnen. Att skära ner skolans undervisning ibild är olyckligt i när bilder används alltmer,både i nyhetsförmedling, informationsverksamhet, konstoch reklam.Detsamma gäller slöjd och hemkunskap.Skolans ansvar snarare ökar än minskar när alltfler arbetarutanför hemmet och kunskaper inte längre förs över frångeneration till generation på samma sätt som . Ämnenaär också viktiga för att föra väsentliga delar av vårtkulturarv vidare.Musik spelar allt större roll, inte minst blandungdomar. Musiken är för många ett uttryckssätt nästanlika viktigt som språket. Det finns också omistligamusikaliska kulturarv som skolan måste medverka till att deförs vidare till stora grupper.Vi delar också de flesta remissinstansernas oro för att detkraftigt minskade utrymmet för ämnet idrott innebärrisker för försämringar i folkhälsan. Det är viktigt att ungamänniskor stimuleras till fysisk aktivitet, motoriskutveckling och en hälsosam livsföring och att vanorna i detavseendet grundläggs . Det är under ungdomsårengrunden läggs för en stark fysik och det är i vissa avseendenomöjligt att senare i livet kompensera det som brustit iuppväxtåren.Tanken på att återigen markera en uppdelning av deolika ämnena i no- och so-blocken i senareskede är olämplig och i otakt med tidens krav. Elevernamöter, både under sin skoltid och senare i samhälls- ocharbetslivet, ständigt situationer där kravet på helhetssynoch sammanhang är starkt. Att dessutom tiden för de olikaämnena har beskurits och att varje ämne för sig skallbetygssättas riskerar att ytterligare försvåra för eleverna attskaffa sig goda kunskaper.Förslaget om att dela i två tydliga skeden,med olika timplan och olika betraktelsesätt på bl.a.ämnessamverkan, minskar möjligheterna till kontinuitetoch anpassning av skolans arbete till elevernasförutsättningar. Vi vill förorda att det fortsattaberedningsarbetet bedrivs med målsättningen attgrundskolan inte skall stadieindelas.I avvaktan på läroplanspropositionen vill vi föreslå attriksdagen ger regeringen till känna vad som ovan anförtsom den fortsatta beredningen av läroplansfrågorna. Viutgår från att beredningsarbetet sker med parlamentariskförankring.Kultur i skolanSkolan är vår viktigaste kulturinstitution. Dettamarkerade vi socialdemokrater på olika sätt iregeringsställning. I en särskild motion om barns ochungdomars rätt till kultur utvecklar vi vår syn på hur dettaskall befästas. Vi föreslår också att 6 miljoner kronoranvisas till för en ny anslagspost, Kultur iskolan.Ökad internationell förståelseGoda språkkunskaper är en nödvändighet både förutvecklingen av vårt land och för den enskildes möjlighetertill ett rikt kontaktnät. Man säger ofta att världen krymper.Vi reser mer, vi har fler kontakter med människor i andraländer och världsdelar och vi får snabbare och rikligareinformation om vad som händer i andra delar av världen.Vi menar att språkundervisningen i skolan börförstärkas och delar de synpunkter som läroplanskommitténför fram. Kommittén har presenterat ett ambitiöst programför förstärkta språkkunskaper. Det bör kompletteras medvetenskapliga rön på området och försöksverksamhet somkan ge värdefull vägledning om på vilket sättspråkundervisningen skall bedrivas för att ge bästa möjligaresultat. Vi konstaterar att engelska numera är en del av deflesta barns vardag och det är naturligt att skolan möter demtidigt i deras nyfikenhet på ett språk som både ärfrämmande och en del av vardagen.Skolans arbete måste också i andra avseenden medverkatill internationell förståelse och förstärkta kunskaper.Det finns många starka skäl att lyfta fram deinternationella frågorna i skolans undervisning. bliralltmer beroende av vad som händer i dess omvärld. Vi fårallt snabbare veta vad som händer i världens alla hörn. Vårabarn och unga får i media en mängd snabbaögonblicksbilder av konflikter, kriser och krig men merasällan bakgrund och historiska överblickar som kan förklaraskeendena.Den senaste tidens ekonomiska utveckling i vårt egetland visar hur nära kopplad den är till den internationellautvecklingen. Vad vi gör och inte gör har betydelse för ossoch andra, lika väl som åtgärder i andra länder påverkarekonomin, sysselsättningen och mycket annat här hemma.Självklart bör skolan bidra till att ge barn och ungakunskaper om historiska och internationella sammanhangoch en helhetsbild av världen.Kunskapen om och inlevelse i situationen i andra delarav världen, andra kulturer och religioner än vår egenminskar också risken för att unga människor lockas avrasism och främlingsfientlighet. Att slå vakt ommedmänskligheten kan aldrig bli enbart en nationellangelägenhet, utan måste sträcka sig över gränserna.Detta bör ge regeringen till känna inför detfortsatta beredningsarbetet med läroplanen.Miljöfrågorna i skolanNär den socialdemokratiska regeringen lyfte frammiljöfrågorna och gav läroplanskommittén direktiv attsärskilt studera hur dessa skulle påverka skolan, var det motbakgrunden av att de tillhör de allra viktigasteöverlevnadsfrågorna. Miljökunskap och miljöhänsyn kaninte begränsas till något särskilt ämne utan bör genomsyraall verksamhet, om det skall få genomgripande effekter.Därför är det inte tillräckligt att som läroplanskommitténföreslår skapa ett ämne för miljö och teknik. Miljöfrågornaär en viktig del av snart sagt alla skolans ämnen och bördärför ha sin plats där. Det fortsatta beredningsarbetet medläroplanen och kursplanerna bör därför präglas avhelhetssyn på miljöfrågorna och att dessa ges tillräckligtutrymme i skolans arbete.Detta bör ge regeringen till känna.Jämställdhet och teknikI samband med propositionen om ansvaret för skolan,, lyftes jämställdhet fram som ett nationellt målför skolan. Det innebar att detta mål knöts till krav pååterkommande uppföljning och utvärdering på nationellnivå.Ansvarspropositionen innebar alltså en starkframflyttning av positionerna när det gäller att förverkligajämställdhetsmålet i praktiken. Det är mot denna bakgrundföljdriktigt när regeringen nu ger i uppdrag attutforma en strategi för utvärdering och utveckling avjämställdheten i skolan.I budgetpropositionen anmäler regeringen att man avsertillsätta en jämställdhetsgrupp för skolan, med avseende påskolans inre arbete. Detta är en nödvändig fördjupning avmånga års träget jämställdhetsarbete. Det är viktigt attutbildningsväsendet tar till vara alla de kunskaper ocherfarenheter som i projektform bedrivits i skolan inomramen för de särskilda jämställdhetsåtgärder som densocialdemokratiska regeringen initierade . Dethandlar om många små och stora projekt som på ettsystematiskt sätt måste få genomslagskraft i skolans inrearbete.Vi välkomnar regeringens initiativ att för flickor sökaskapa nya möjligheter och ett nytt intresse för utbildninginom den naturvetenskapliga och tekniska sektorn. Ävendetta är följdriktigt, då det inom denna sektor sedan 1983bedrivits en lång rad projekt inom ramen för den dåvaranderegeringens s.k. industrikampanj.I detta sammanhang vill vi peka på några verksamheteri landet som stimulerar barn och särskilt flickor attintressera sig för teknik. Teknikens Hus i arbetarsedan fem år tillbaka med undervisning och utbildning iteknik för barn och lärare samt med folkbildning inomteknik för en bredare allmänhet. Till målen hör också attöka intresset för teknik hos flickor och kvinnor som tidigareinte haft sådant intresse. Denna verksamhet har sedan 1991fått statsbidrag till sin verksamhet.Till Teknikstugan i inbjuds kommunens allaflickor under sin grundskoletid, i åk. 3, 5 och 7.Verksamheten pågår på fritid och äravgiftsbelagd. av kommunens flickor deltar.Undervisningen sker genom kvinnliga gymnasieelever somhar fått en speciell handledning. Åldersskillnaden är litenoch de yngre flickorna tappar sin rädsla för teknik.Det är också viktigt att följa upp de mål som regeringoch riksdag satte upp i jämställdhetspropositionen från1988. Här definierades dels ett långsiktigt mål för arbetetmed att förändra den ojämna könsfördelningen iutbildningen, dels mål för att öka andelen intagna avunderrepresenterat kön på vissa gymnasielinjer samt målför andelen kvinnliga skolledare. Regeringen bör tillriksdagen återkomma med en redovisning av hur dessa måluppfyllts och förslag till åtgärder med anledning av den.Detta bör ges regeringen till känna.Det egna valet och lokalt inflytande över skolanKommunernas och de enskilda skolornas möjlighet attsätta lokal prägel på sin verksamhet är viktig.Förhållandena och livsvillkoren skiftar mycket i vårt landoch det måste självklart också återspeglas i skolan.Elevernas intressen skiftar självklart i ännu högre grad.I takt med stigande ålder och ökade möjligheter att taansvar för egna avvägningar bör eleverna ges utrymme föregna beslut som påverkar skoldagen.Det är positivt om en skola vill profilera sig om man meddetta menar att man i sin undervisning särskilt skall ägnaintresse åt t.ex. miljöfrågor, kulturfrågor, frågor om hälsaoch välbefinnande, internationella frågor osv. Det intressetbör genomsyra undervisningen i många ämnen, inte bara etteller ett par inom ramen för lokalt tillval. I alla ämnen görsett urval av material. Ingen klass hinner med allt som kanberöras inom ett ämne. Det urvalet lämnar stort utrymmeför lärare och elever att följa upp skolans profil.Möjligheterna att profilera hela skolor ochdärmed göra valsituationen för elever och föräldrarmeningsfull finns i allmänhet bara på större orter med fleraskolor inom rimligt avstånd. På många håll är det troligtvismer aktuellt att i vissa klasser koncentrera sig på ett specielltintresse. Det är också en variant som underlättar för alla deelever som flyttar under sin skoltid. De riskerar annars atttvingas flytta mellan skolor med stora skillnader itimplanen. Det skulle medföra stora svårigheter att uppnåkontinuitet.Med detta betraktelsesätt minskar behovet av speciellatimmar avsatta för profilering. Vi vill dock inte utesluta attett visst sådant utrymme bör finnas.När det gäller elevernas inflytande över skolans arbeteär det viktigast att demokratiska principer råder när detgäller val av arbetsmetoder, stoff och läromedel. Vi har påannat ställe redovisat våra förslag i det avseendet.Eleverna i högstadiet har ett visst utrymme för egnaval. På många ställen är det tämligen begränsat bl.a. pågrund av skolans brist på resurser.Ett sådant utrymme för egna val bör finnas och det ärmöjligt att det också kan ökas i den nya timplanen. Vi ärdäremot tveksamma till att utvidga utrymmet för egna valså kraftigt som läroplanskommittén föreslår. Viktigare är attgöra verklighet av de möjligheter som redan finns attbredda och utveckla utbudet för att bättre motsvaraelevernas egentliga intressen. Den minskning av resurserför skolan som pågår hotar att snarare utarma änutveckla innehållet i elevernas egna val. Så länge detfortsätter finns risken att kommunerna tvingas begränsautbudet för elevernas egna val till sådana verksamheter somdrar låga kostnader. Det kan innebära att skolans arbeteteoretiseras ytterligare.Verkligt elevinflytandeUnder året som gått har regeringen framhållit olikaskolpengssystem som förstärkning av föräldrarnas ochelevernas inflytande. Den som inte är nöjd med sin skolakan byta.Vi har svårt att acceptera denna låga ambition när detgäller ett förstärkt elev- och föräldrainflytande över skolan.Regeringens politik innebär att inflytandet i första handskulle utövas med ''fötterna, i stället för med huvudet ochhjärtat''.Elevernas och föräldrarnas rätt till inflytande slås fast ide centrala styrdokumenten för skolan. Att barnen har rättatt säga sin mening och att deras åsikter skall tillmätasbetydelse, slås också fast i . Kravenom demokrati i skolan har uttalats otaliga gånger.Ändå vet vi att det brister. Vi vet att många barn kännersig maktlösa och utan möjligheter att vare sig påverka ellerta ansvar för sitt skolarbete.