ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A434 · 1993-01-26 00:00:00 — Indragna leveranser eller en extra avgift för mejerivarorär vad mindre butiker har att vänta sig . Arla-mejerierna har beslutat om ändrade villkor för sinaleveranser och övriga mejerier brukar följa efter.Det är de allra minsta butikerna som drabbas av Arlasbeslut. Kunder som köper mindre än mejeriprodukterom dagen kommer inte att få några leveranser medan desom köper 50--per dag kommer att få betala en avgiftpå per dag.Den som köper mjölk får alltså betala extra.Det blir nästan en krona per liter och så mycket förtjänst påen liter finns det inte enligt handlarna.Detta innebär att glesbygdsbutikerna med litenomsättning kommer att bli än mer utsatta. De är redanmissgynnade av många leverantörer som har väldigaskillnader i prissättning gentemot stor och liten skala.Det är viktigt att glesbygdsbutikerna ges förutsättningaratt finnas kvar. Läggs de ner så kommer kostnaderna församhället att ändå öka. Exempelvis blir det dyrare förkommunerna om en butik försvinner, det blir ju längre förhemtjänsten att åka och handla till pensionärerna. Ävenfolk i övrigt får längre och man tycker att man kunde läggadessa ''fördyringar'' i butikerna i stället.Vad som skrämmer oss motionärer mest är deleverantörer, som är bondekooperationens egnaorganisationer, som inte ställer upp på att besökaglesbygderna. Det är ju märkligt att mejeriet, där råvarankommer från glesbygden skall bli den första. När det gällermejeriernas leveransrestriktioner drabbas inte baraglesbygdsbutikerna, utan kiosker och bensinstationer medmejerivaror hamnar också i riskzonen.Ytterligare hotbilder finns för de småglesbygdsbutikerna. Av miljöskäl ska alla kyl- ochfrysdiskar innehållande freon bytas ut. Det innebär storainvesteringar som en liten handlare inte klarar av på egenhand.Vi motionärer föreslår att en översyn avglesbygdsstödets användningsområde görs i samarbete medGlesbygdsmyndigheten och att regeringen vidtar åtgärderutifrån myndighetens förslag om åtgärder för att ävenframdeles glesbygdsbutikerna kan leva vidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avglesbygdsstödet.
mot · GG02A447 · 1993-01-26 00:00:00 — StödområdenDe insatser som har störst betydelse för den regionalautvecklingen i är beroende av centralabeslut om infrastruktursatsningar. Det gäller vägar,järnvägar och utbildning.När det gäller de speciella regionalpolitiska anslagen ärdet angeläget att dessa inte reduceras, utan tvärtom ökas.Länet har två kommuner, ochHofors, inplacerade i stödområdet. Dessutom är ,, och tillfälligt inplaceradet.o.m. 1993.Med hänsyn till att problemen i länet är ännu större idagsläget än när beslutet togs, finns det anledning nu attäven placeras i stödområdet och attövriga kommuner i får en tillfällig framöver.Tillfällig inplacering i stödområdeLänsstyrelserna har den bästa kunskapen omkommunernas situation och förutsättningar. De snabbaförändringarna på de lokala arbetsmarknaderna inom ettlän, främst beroende på plötsliga, stora strukturåtgärderbåde inom industri och offentlig sektor med storafriställningar av personal som följd, ställer stora krav påsnabba och flexibla åtgärder från samhällets sida.Detta kräver att beslutsordningen ändras, så attlänsstyrelserna får möjlighet att besluta om tillfälligtinplacerande av kommun/kommuner i stödområde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområden i ,2. att ändrar beslutsordningen vad gällertillfälligt inplacerande av kommuner i stödområde.
mot · GG02A451 · 1993-01-26 00:00:00 — Storstäderna har alltid haft den dominerande betydelsenför ett samhälles utveckling. Som centra för utbildning,forskning, kultur och kommunikationer är denyckelregioner för ett lands tillväxt.Det är inte möjligt att, som , konsekvent sättastorstädernas behov tillbaka och få enstadigvarande välståndsutveckling.Det är därför angeläget att utreda på vilket sätt vi återkan stimulera utvecklingen av våra storstadsregioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av möjligheterna tilltillväxt i våra storstadsregioner.
mot · GG02A452 · 1993-01-26 00:00:00 — Det svenska samhället genomgår nu stora förändringar.Jämtlands län är inget undantag. Strukturomvandlingenpåskyndas genom den nuvarande lågkonjunkturen. Redantidigare har inte haft lätt att hävda sig. Så hartill exempel av arbetstillfällena inomtillverkningsindustrin försvunnit . Inomskogsnäringen har rationaliseringen fortsatt i oförminskadtakt. Turismnäringen har haft betydande svårigheter desenaste åren. Förutom icke påverkbara företeelser -- sombrist på snö -- har den ökade momsen på turismtjänstermedfört uppenbara konkurrensnackdelar jämfört medandra länder. Vidare har det skettförändringar inom bl a Posten, , etcsom medfört att s k huvudkontorsfunktioner flyttats frånlänet. har en stor del anställda i offentligsektor. Det som troligen väntar är kännbararationaliseringar inom denna sektor.Som motvikt till många dystra bilder finns fleraljusglimtar att ta fasta på: högskolans successiva expansionmedför mycket positivt, flera tjänsteföretag har etableratsoch blivit värdefulla i den näringspolitiska infrastrukturen.Inte minst kan en skör nybyggaranda skönjas. De positivabilderna förstärks inte minst av den studie om klimatet förföretagslokaliseringarna som presenterades avWirtschaftswoche och som refererades i tidningen läns struktur är specifik. Länet är ytmässigtstort -- lika stort som -- och det bor människoröver nästan hela ytan som mer än hälften avbefolkningen är koncentrerad till ''''. Dennastruktur ger en särskild uppgift som nav förlänets utveckling. Denna insikt delas av det stora flertaletpolitiker och näringslivsföreträdare varför några schismermellan och övriga kommuner ytterst sällanförekommer.För att underlätta läns förutsättningar att avegen kraft få en framtidsinriktad näringsstruktur anser videt rimligt att hela ges möjlighet att bli ettutvecklingslän. Detta kan enkelt ske genom att hela länetinplaceras i utvecklingsområde 1 (det som för närvarandefelaktigt benämns för stödområde 1). Det är oerhörtbetydelsefullt att den utveckling som börjar skönjas gesstöd så att den kan växa av egen kraft. Genom att iett sådant perspektiv stärka navets roll underlättas helagenomförandet av den nu pågående utvecklingsprocessen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hela skall ingåi stödområde 1.
mot · GG02A458 · 1993-01-26 00:00:00 — Studier med bibehållen A-kasseersättning Regeringen har via en ändring av förordningen omarbetslöshetsförsäkringen (SFS 1992:1334) bl.a. föreskrivitatt en person under vissa förutsättningar kan studera pådeltid med bibehållen A-kasseersättning.Den praxis som förekommer när det gäller tolkningeninnebär att kassorna i praktiken vägrar en arbetslös enbibehållen ersättning om denne exempelvis vill studera viden planlagd folkhögskolekurs av sådan omfattning att dettrots att utbildningen är deltid ger vidgad behörighet ochkompetens i flera ämnen. Däremot kan man studera ettämne i taget på komvux. Gränsdragningen mellan tillåtenoch otillåten utbildning är mycket oklar trots attförordningens text inte borde leda till tolkningstvister.En mycket stor grupp människor med A-kassa harönskat börja på de kurser som folkhögskolorna startat förarbetslösa men dragit sig ur när de förlorat ersättningen.Arbetslöshet har negativa effekter för de arbetslösamedan studier under arbetslösheten ökar människorskompetens och stärker dem som individer genom att definns i ett socialt sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förtydligande avSFS 1992:1334 enligt vad i motionen anförts om attdeltidsstudier är tillåtna med bibehållen A-kassa vidplanlagda folkhögskolekurser.
mot · GG02A459 · 1993-01-26 00:00:00 — Regering och riksdag har fastslagit att denstatliga glesbygdspolitiken bör inriktas på de mestutpräglade glesbygdsområdena i landet utanför rimligtpendlingsavstånd till större orter. Sådana områden finnsföreträdesvis i skogslänens inland och i skärgårdarna.Denna inriktning kommer också till uttryck i instruktionenför där det sägs att tyngdpunkten imyndighetens arbete skall ligga på dessa områden.Den hittillsvarande regionalpolitiken har dock, vadgäller olika stödmöjligheter, i första hand kommitskogslänen till del. Skärgårdarna har inte på långt näråtnjutit samma stöd.De förändringar i statsbidragssystemet till kommunernasom nu införs kan få allvarliga följder för skärgårdarna.Kommunerna i har redan i dagsvårigheter att upprätthålla en tillfredsställande service iskärgården, t.ex. vad gäller skolverksamheten. Andraverksamheter som post, lotsplatser, färjor m.m. hotas av destatliga myndigheternas rationaliseringar. Varje myndighetser enbart till sin egen verksamhet, någon samordningexisterar inte. har visserligen ettsamordningsansvar i länet men resurser ochstyrmedel är mycket /93 uppgår de regionalpolitiska medleni till ca 3 mdkr. Huvuddelen av resurserna riktar sigtill stödområde 1 och 2 som omfattar av landets ytamen av befolkningen. erhållerca (i bidrag och i kreditgarantier).Det regionalpolitiska stödet i stödområdena uppgår tillca per person. I bor ca 10 000personer varav ca 5 000 på öar utan fast landförbindelse.Skulle skärgårdarna få stöd i proportion till stödområdenaborde alltså det regionalpolitiska stödet till länuppgå till 20 mkr.Länsstyrelsen har i en hemställan till regeringen inovember 1992 begärt att fårsamma villkor som i stödområdena vad gäller detregionalpolitiska stödet.En förutsättning för att en sådan regeländring skallkunna utnyttjas är att andel av detregionalpolitiska stödet ökar enligt vad i motionen anförts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av glesbygdsstöd för attgarantera överlevnaden i .
mot · GG02A460 · 1993-01-26 00:00:00 — Återbetalning av statligt stöd från När etablerade sin fabrik i så skeddedetta med ett stort indirekt och direkt stöd från samhället.Stödet kanaliserades via frisläppta investeringsfonder,förmånliga villkor med tillhörande skatteavdrag vid köpetav Uddevallavarvet samt direkta bidrag. Till stödpaketetkan även räknas beslutet att bygga motorvägen --, ett beslut ägnat att tillgodose önskemålfrån och P.G. personligen.Det kan diskuteras hur stort det totala samhällsstödetvar till för etableringen i , frånbruttosummor på över 12 mdr till nettostöd om 3--4 mdr. Deöppna och direkta bidragen låg dock på ca 200 miljoner kr.Efter beslutet från att lägga ned Uddevallaverkenmåste staten ta upp förhandlingar med om attföretaget skall betala tillbaka en del av stödet. Enminiminivå för återbetalningarna av de öppna bidragenefter avskrivningar, som nämnts i diskussionen, är 115 mkr.Riksdagen bör ge regeringen till känna att staten bör taupp förhandlingar med om återbetalningar på minst115 mkr.Dessa pengar anvisades ursprungligen av statsmakternaför att stärka näringslivet i efter beslutet att lägganed Uddevallavarvet. Det är därför rimligt att återbetaldamedel ställs till disposition förnäringspolitiska satsningar inom . Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar med omåterbetalningar av statsstöd på ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återbetalda medel skall ställastill disposition för näringspolitiska satsningari .
mot · GG02A461 · 1993-01-26 00:00:00 — Den stödområdesindelning inom det regionalpolitiskaområdet som gäller har varit omtvistad påsina håll i landet. Rättvisa och logik kan ju alltid diskuterasi dessa sammanhang, men några kommuners placering haronekligen väckt viss förvåning på sina håll. I ochVästernorrlands län placerades således bl a Åre, ,och kommuner i stödområde 2, medangrannkommunerna, t ex och , placerades istödområde 1.Än mer förbryllande blev situationen när Torpsförsamling i östligaste delen av kommun genomregeringsbeslut tillfälligt inplacerades istödområde 1. Följden blev att hela kommun ochresterande delar av kommun kom att utgöra något aven ö-bildning i en region där stödområde 1 i övrigt gällde.Detta förhållande har i viss mån justerats i och medregeringsbeslutet , där området fick en status av''nästan stödområde 1'', med möjlighet till lokaliseringsstödtill företag i form av investeringsbidrag i ställetför de som gäller för stödområde 1.Förvånande i detta sammanhang är också att inteSollefteå kommun har kunnat flyttas från stödområde 2 till1. Med hänsyn till de uppenbara problem som dennakommun har och kan befaras få inomarbetsmarknadsområdet finns det enligt vår mening allanledning att staten försöker underlätta på alla sätt förnyetableringar och utveckling av näringslivet.Vi anser att det finns väl motiverad anledning att vidtaförändringar i stödområdesindelningen när det gällerVästernorrlands län. I första hand bör hela ochSollefteå kommuner tillfälligt tillföras stödomåde 1. Dettaskulle dels innebära att stödregler m m skulle ändras för dedelar av kommun som har en ''mellanform'' avstödregler m m så att samma regler kommer att gälla förhela kommunen, dels att kommun får sammaförmånliga inplacering i det högre stödområdet.Båda dessa kommuner har drabbats hårt avnedläggningar och omorganisationer -- inte minst på denstatliga sidan -- . Tyvärr ser inte heller denöverblickbara framtiden speciellt ljus ut. Alla möjlighetertill stöd för det privata näringslivet bör därför prövas.Kommunerna själva och länsmyndigheterna arbetarintensivt för detta, men man behöver hjälp från statligt håll,bl a genom de statliga företagsstöden, som baseras påstödområdena.Sollefteå kommun, som är placerad i stödområde 2,gränsar i norr och väster till stödområde 1. Näringslivetsstruktur och den mycket svåra arbetsmarknadssituationen ikommunen motiverar även här mycket klart en inplaceringi förmånligare stödområde.Den regionalpolitiskt mest önskvärda och administrativtenklaste lösningen bör vara att de här nämnda kommunernai sin helhet inplaceras i stödområde 1, med de förmånerifråga om såväl investeringsstöd somdriftskostnadslättnader som då tillkommer företagen.Inplaceringen skulle förslagsvis vara tillfällig, medgiltighet fr o m kommande budgetår och uppföljningefter . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att ochÅnge kommuner i tillfälligt inplacerasi stödområde 1.
mot · GG02A464 · 1993-01-26 00:00:00 — med sina 7 000 öar och skär är en ovärderlig tillgång, främst förinvånarna i . På goda grunder kan dockhävdas att det nationella intresset av att bevara Stockholmsskärgård som levande bygd blir allt starkare, och såväl ursäkerhets- som miljösynpunkt har skärgården redan idagstor betydelse.Skärgården erbjuder rika möjligheter till en utvecklingsom skulle komma både den bofasta befolkningen ochtillfälligt besökande från fastlandet till godo. Ny teknik hargjort det möjligt att lokalisera ''distansarbetet'' tillskärgården. Frilufts- och båtlivet liksom turism kräver nyainvesteringar. Ökat miljömedvetande och känsla förlandskapet har förbättrat betingelserna förskärgårdsjordbruket.Det finns således goda möjligheter för en differentieradarbetsmarknad som kan locka också unga familjer attbosätta sig och verka i skärgården. Skärgården är emellertiden utpräglad glesbygd. Av dess 10 000 invånare bor 5 000 på öar utan fastlandsförbindelse. En positivutveckling ställer därför krav på ekonomiskt stöd ochsamordnade statliga insatser för en tillfredsställandesamhällsservice.De förändringar i systemet för statsbidrag tillkommuner, som införs, är ett allvarligt hot mot enlevande skärgård. Därför måste det regionalpolitiska stödettill skärgården utvidgas och få samma omfattning somstödet till skogslänen, dvs. per invånare, vilket skulle betyda totalt.En levande skärgård är en riksangelägenhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att börerhålla glesbygdsstöd på samma villkor och i sammaomfattning som stödområdena.
mot · GG02A466 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetsmarknadssituationen är extremt svår i Ovanåkerskommun. Sysselsättningen i basindustrierna sviktar.Kommunens tidigare största privata företag, , somtillverkar skogsmaskiner, har aviserat om nedläggning.Under ett par år har kommunen förlorat 1.200 av totalt ca2.500 industrijobb.Huvuddelen av de förlorade jobben har sitt ursprung ien strukturförändring, vilket gör att jobben inte kommertillbaka när konjunkturen vänder.Styrkan i är att det finns vilja ochutvecklingspotential lokalt trots det mycket kärva läget. Ikommunen finns en lång tradition av företagande byggt påskogsråvaror och kringutrustning till skogsbruket.Länsarbetsnämnd--arbetsförmedling--kommun arbetarmycket intensivt för att motverka de problem som uppståtti samband med alla uppsägningar. Omfattandeutbildningsverksamhet har startats.Kommunen har konstaterat att de reguljäraarbetsmarknadsoch regionalpolitiska insatserna gör stornytta och har gjort en del viktiga insatser. Mendet räcker inte för nu krävs extraordinära insatser. En starkkraftsamling av stat, kommun och näringsliv där alla görinsatser skulle stimulera företagandet och därmed gearbetstillfällen.Kommunen har visat att man tar den uppkomnasituationen på fullt allvar genom att avsätta förextraordinära utvecklingsinsatser. Detta steg är en kraftigansträngning för en liten kommun som Ovanåkerskommun. En lokal fond har bildats som kallas ''Växtkraft iVoxnadalen''.Staten måste nu för att ge framtidstro till människor somlever och verkar i kommunen också visa att man tar denuppkomna situationen på allvar. Detta kan man göra genomatt bevilja kommunen medel inom ramen för statensregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser i Ovanåkerskommun inom ramen för tillgängliga regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska medel.
mot · GG02A6 · 1993-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:152 Ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag 1992/93:152 behandlas regeringens förslag om attAMU-gruppen ombildas till aktiebolag.Bolagiseringen innebär att en koncern bildas med ettmoderbolag och ett antal dotterbolag. De till AMU-gruppens verksamhet hörande tillgångarna tillförs bolagen,bolagen övertar de skulder och övriga förpliktelser som åvilar myndigheten.Vi motionärer anser att de upparbetaderesultatutjämningsfonderna bör fördelas och tillfallarespektive dotterbolagsverksamhet. Vi menar attpersonalen som upparbetat dessa resultat känner för '''', sitt eget län och sin region. Kunder, företag ochpersonal har gemensamt bidragit till resultatet, samtidigttjänar utjämningsfonderna som en buffert vidförändringar/minskningar av exempelvis personal m.m.Den andra frågan vi vill aktualisera är personalfrågan.Den otrygghet som många bland den nu anställdapersonalen känner och upplever på grund av propositionensförslag i denna del är otillfredsställande.Rimligen borde den nu anställda personalen beredasanställningstrygghet inom den nybildade koncernen ochdess moderbolag och dotterbolag. Det borde ipropositionen klarare redovisas anställningstryggheten frånoch till den nybildade koncernen med dess moderbolag ocholika dotterbolag. Vid framtida utökningar av personalinom den nybildade koncernen med dess moderbolag ochdotterbolag borde självfallet förtur gälla för tidigareanställd personal inom AMU. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att vid enbolagisering av AMU befintliga utjämningsfonderademedel och resurser tillförs resp. dotterföretags egen kassa,2. att hos regeringen begär att vid enbolagisering av AMU redan anställd/befintlig personal gesföreträde vid personalrekrytering inom den nybildadekoncernen, moderbolaget och/eller dess olika dotterbolag.
mot · GG02A603 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvinnorna är de stora förlorarna när staten lägger nedsin verksamhet. Det framgår av tillgänglig forskning.Framför allt beror detta på att de traditionellasekreteraruppgifterna försvinner. Men över huvud tagetförändrar strukturbesluten statliga verksamheterskompetensprofil.Litet tillspetsat kan man säga att kompetenskraven på destatsanställda förändrats ''över ''. Konsekvensernablir att tidigare specialistkompetens inte efterfrågas och attden nya kompetens som i stället efterfrågas saknas hos deanställda.Ytterst är det riksdag och regering som är ansvariga förden statliga verksamheten och för att den utförs väl. I detsammanhanget går det inte att bortse från ansvaret för atten långsiktig kunskapsutveckling sker, i takt med tidenskrav. Det är inte bra att statsanställda tvingas lämna sinaarbeten på grund av att man försummatkompetensutvecklingen, vare sig ansvaret ligger påmyndighetsnivå, hos ägaren eller kanske hos parterna.Behovet av kompetensutveckling kräver bådeeftertanke och åtgärder. Vi kan inte acceptera som en regelatt anställda, som välmeriterat utfört sinauppgifter, blir de givna förlorarna när förändringar sker.Regeringen bör på lämpligt sätt, t.ex. genom kontaktmed parterna i och Förnyelsefonden istaten, informera sig om dessa förhållanden och föreslååtgärder. Det bör t.ex. innebära att i fortsättningen skallutredningarna som föregår strukturbeslut ha till uppgift attgranska förändringar av kompetensprofiler så attutvecklingsinsatser kan komma igång i ett tidigt skede.Resurser för olika åtgärder bör berörda myndigheter kunnafå via de olika stödfunktioner som redan finns. Problemetär förmodligen inte resurserna utan oklarheten om dekonkreta kompetenskrav som ställs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kompetensutvecklinginför strukturförändringar.
mot · GG02A604 · 1993-01-26 00:00:00 — Tjänstegrupplivförsäkringar för sammanboende homosexuella Statens tjänstegrupplivförsäkring är så utformad att denendast ger förmånsrätt till sambo till arbetstagare omsambon är av motsatt kön och de båda lever tillsammansunder äktenskapsliknande former samt om arbetstagarenoch sambon varit kyrkobokförda på samma adress underminst . Detta har avtalats fram mellanarbetsmarknadens parter. En av dessa parter är staten somarbetsgivare.I förordningarna (1988:244--246) om grupplivförsäkringför deltagare i arbetsmarknadsutbidning, doktorander ochvärnpliktiga definieras sambo-begreppet likadant som iavtalet.Ibland anförs att syftet med efterlevandeskydd är attskydda och hjälpa barn till den avlidne. Dessa får dockersättning i särskild ordning och något krav på att barn skallfinnas i förhållandet ställs inte för att sambon skall få utersättning.Vi anser därför att förmånsrätt också skall tillkommasambo av samma kön som sammanlever underäktenskapsliknande former och att utformningen avförsäkringen därför måste ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om efterlevandeskyddet förhomosexuella sammanboende i den statligagrupplivförsäkringen.
mot · GG02A605 · 1993-01-26 00:00:00 — har till uppgift att prövaavstängning, disciplinansvar samt avskedande för vissahögre statliga tjänstemän enligt lagen om offentliganställning (1976:600). består av femledamöter, av vilka två skall vara domare.Nämndens beslut, som ej kan överklagas, kan ändraseller upphävas genom att den missnöjde väcker talan viddomstol. Några särskilda förfaranderegler för nämndenfinns ej. Det föreligger ingen offentlighet. Det finns ingettvång på muntlighet; personer som hörs av nämnden harinte rollen som vittnen. Således är det ingen försäkran somavläggs.Statens ansvarsnämnd är i arbetsgivarens ställe och harsåledes dubbla roller som både domstol och part.För att återupprätta rättssäkerheten för de enskildaarbetstagarna och för att få en opartisk prövning av dessaärenden bör statens ansvarsnämnd avskaffas ochprövningen överflyttas till domstol. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa .