mot · GG02A214 · 1993-01-26 00:00:00 — Verksamheten i och dess framtid har under desenare åren utretts både internt och genom en speciellutredningsman (). Rapporten ''Samhallmot '', som var färdig , innehållerlångsiktiga utvecklingslinjer och strategier vilka Samhallsedan länge arbetar efter. Utredaren gavockså ett gott betyg över vad som uträttats sedanstarten . Och det finns skäl att ytterligare markera attSamhall också har en viktig roll i svensktnäringsliv. Bl.a. är företaget störstaunderleverantör. Med ca 30 000 arbetshandikappade somanställda har en mycket stor betydelse både socialtoch som arbetsmarknadsfaktor på svensk arbetsmarknad.Riksdagen beslöt efter förslag från bl.a. under1992 att ombilda företaget till aktiebolag. För stiftelsengällande stadgar upphävdes . En nybolagsordning för Samhallbolagen har fastställts underhösten 1992. Här skall bara noteras att när det gällerändringar av de sociala och arbetsmarknadspolitiska målensom regleras i bolagsordningen krävs riksdagensgodkännande.Dessa förändringar skapar chanser för att ta ettviktigt steg in . Genom att förändraverksamhetsformen till aktiebolag har skapats nyamöjligheter att klara en hårdnande konkurrens, bliytterligare effektivare och därmed trygga jobben för dearbetshandikappade. För alla anställda bör det ocksåbetyda ökad stolthet att arbeta i ett företag som ännu merkommer att likna andra företag ute i samhället. Redanunder motionstiden till /riksdag har visocialdemokrater motionerat om att skulle bliaktiebolag. Det var alltså glädjande nog ett enhälligt beslutatt skulle bli aktiebolag under 1992.ResultatkravetRegeringen ställer nu starka resultatkrav på den nyaSamhallgruppen. Å ena sidan skall ha en hög andelanställda från de s.k. prioriterade grupperna och samtidigtöka antalet övergångar till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Å andra sidan skall under enfemårsperiod åstadkomma en nedtrappning av behovet avstatlig ersättning till att motsvara högst lönekostnaden,exkl. fastighetskostnaden, för de arbetshandikappadeanställda. Vi delar uppfattningen om det angelägna i någothögre resultatkrav beträffande både de prioriteradegrupperna och övergångarna. Skall dessa resultat kunnauppnås så anser vi dock att kraven på takten i denekonomiska resultatförbättringen inte kan ställas fullt såhårt.Samhall har också i sin egen framtidsstudie ''Samhallmot '' indikerat att en resultatnivå motsvarande av lönekostnaderna, exkl. fastighetskostnaden, förarbetshandikappade kan uppnås först i slutet av 1990-talet.Det dåliga konjunkturläget har inneburit att Samhallnaturligtvis har svårt att nå det tidigare beräknaderesultatet. Övergångarna till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden har minskat till följd av det svåraarbetsmarknadsläget. Ca 630 personer eller avarbetsstyrkan övergick till annat arbete under det gångnabudgetåret. Konjunkturläget har också inneburit att deföretag som är underleverantör till ställer hårdarekrav, bl.a. pressade priser. Det är väl känt inom andrabranscher att man kan pressa priser med uppåt 25 %.Det tredje argumentet som måste nämnas är attkonjunkturläget också innebär att man inte kan användaproduktionsapparaten och de anställda så rationellt ocheffektivt som när man har full sysselsättning, högorderingång och konjunktur.Allt detta gör att försäljningsintäkterna sviktar förkoncernen. Trots det har ambitionen att försökabibehålla antalet arbetshandikappade anställda. För attunderlätta sysselsättningen för industrin har riksdagenbeslutat sänka arbetsgivaravgiften för företag. Ibudgetpropositionen föreslår emellertid regeringen attSamhall inte skall få tillgodoräkna sig denna sänkning utanmerkostnadsersättningen sänks i motsvarande mån. Dettastrider mot tanke medarbetsgivaravgiftssänkningen. Att ett av mestpersonalintensiva företag, där har särskiltintresse av att värna om arbetstillfällen undantas äroförståeligt.Vi anser att -- liksom andra företag -- fullt utskall få tillgodoräkna sig arbetsgivaravgiftssänkningen. Avden anledningen bör merkostnadsersättningen (=statensanslag) till räknas upp med 100 Mkr.Arbetsmarknadsministern har i propositionen ocksåaviserat att han avser att ändra utbetalningsperioderna tillatt gälla i förskott i stället för som för tvåmånader. Detta betyder enligt vad vi erfarit en förlust förSamhall med ytterligare per år.Det dåliga konjunkurläget har också lett till att utfalletför /92 är sämreän den tilldelade merkostnadsersättningen. Att ta igendetta med bibehållen sysselsättningsnivå och prioriteradrekrytering och dessutom klara statsmakternasbesparingskrav går inte. Av de harSamhall begärt kompensation med 65 miljoner kronor.Dessa medel bör få. Det är inte trovärdigt om maninte inser att dessa medel för eller senare måste tillförasSamhall. Att utöver den höga målsättning somSamhallgruppen har och den konjunktursituation somlandet befinner sig i dessutom kräva omöjliga resultatkravär felaktigt.Vi anser att bör tillföras ytterligare 190miljoner kronor för /94.Det är emellertid viktigt att inte bara förlora sig i dagenslågkonjunktur, man måste våga se framåt. Efter varjelågkonjunktur kommer bättre konjunkturer. Därför måsteman ha beredskap för de möjligheter som en högrekonjunktur ger. Ett sådant exempel kan varahandikapputredningens förslag.Det är också viktigt att komma ihåg att har denallra största betydelsen för människor med svårafunktionshinder, vilka oberoende av konjunktursituationenmöter stora svårigheter när det gäller att få fotfäste iarbetslivet. Det är något som bl.a. framhållits avhandikapputredningen i betänkandet ''Handikapp,Välfärd, Rättvisa''.Handikapputredningen, SOU 1991:46, visar på attbristen på arbete och sysselsättning för dessa grupper är enav de största välfärdsklyftorna i samhället. Enligt dekartläggningar som handikapputredningen redovisatuppger två av tre svårt funktionshindrade att de saknarsåväl arbete som annan daglig sysselsättning.Handikapputredningen har mot denna bakgrund föreslagiten utbyggnad av med ca 600 arbetstillfällen per årdirekt riktad mot grupperna med svåra funktionshinder.Regeringen framhåller nu att handikapputredningensförslag i detta avseende inte bör föranleda någon åtgärd. Videlar inte den uppfattningen utan vill hävda att det kommeratt krävas ytterligare arbetstillfällen som direkt förbehållspersoner med svårare funktionshinder. Inte minst medutgångspunkt från dagens försämradearbetsmarknadssituation riskerar dessa grupperssvårigheter på arbetsmarknaden annars att förvärrasytterligare. bör därför uttala sig för att ensuccessiv utbyggnad av antalet arbetstillfällen hos Samhallgenomförs i enlighet med förslag.En sådan utbyggnad bör påbörjas så snart en uppgång ikonjunkturen också medger en ökad orderingång förSamhall. Det är viktigt att har en beredskap för ensådan utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de långsiktiga ekonomiska målenför ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att stärkaSamhallsföretagens verksamhetsinriktning och ekonomiunder /94,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör vara berett att kunna leva upp tillHandikapputredningens förslag om en långsiktig successivutbyggnad av antalet arbetstillfällen.