ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T630 · 1993-01-26 00:00:00 — Sjöfarten kommer framöver att ha en ökande betydelseför svenskt näringsliv. Därför är det av stor vikt attnäringsgrenen erhåller så gynnsamma villkor ochförutsättningar som möjligt. En ökad mängd sjöbefraktatgods innebär förutom bättre transportekonomi även mindremiljöbelastning. Mot bakgrund av den allvarligamiljösituationen i vore det ytterstvärdefullt att godstransporter med fartyg framöver gesmöjligheter att utökas. En jämförelse med alla andratransportgrenar visar nämligen att det krävs mindreenergiåtgång per fraktat ton vid sjötransporter, och dettainnebär en bättre hushållning och minskadeenergikostnader.I syfte att förbättra sjöfartens konkurrensmöjligheter ärdet viktigt att hinder och svårigheter, vilka går att lösatekniskt och ekonomiskt, elimineras. Till exempel skullesjöfarten i och genom stimuleras om Flintrännanfördjupades och breddades.Nuvarande djup i Flintrännan är för litet, och dettainnebär att en del fartyg som regelbundetbedriver trafik i måste ta stor hänsyn till dettafaktum. Detta får som följd att vid lågt vattenstånd måstefartyg av säkerhetsskäl reducera farten. Detta betyderlängre transportid och är ett hot mot tidtabeller och kanskapa tveksamhet bland kunderna. Ett lågt vattenstånd fårockså den effekten att vissa fartyg måste minskalastkapaciteten. Detta betyder en försämradtransportekonomi. Vid en fördjupning och breddning avFlintrännan kommer sjöfarten att bli säkrare ochkonkurrenskraften gentemot andra trafikgrenar ökar.En fördjupning av Flintrännan kommer också attresultera i att redare, vilka anser det betydelsefullt ochriktigt ur affärssynpunkt att trafikera i med störretonage, kan investera i ett sådant. En annan effekt kan bliökad lotsverksamhet och inkomster från densamma.Dessutom kan det inte uteslutas att Flintrännansnuvarande djup under situationer med is i är tillnackdel för en trygg och tillförlitlig trafik i . Vårastora svenska isbrytare kan inte bryta is i på grundav sitt djupgående. Detta innebär ett onödigt hinder för enfördjupning och breddning av Flintrännan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fördjupning ochbreddning av Flintrännan.
mot · GG02T632 · 1993-01-26 00:00:00 — inrättades ochregistret fördes av och länsstyrelserna medhjälp av automatisk databehandling. Lagen innebarregistreringsplikt för båtar med en längd över fem metereller med viss minsta motorstyrka och avgiften är perår.Syftet med registret var att ge underlag för kontroll ochsäkerhet till sjöss samt underlag för planering av trafikenmed fritidsbåtar. Registret skulle dessutom ge underlag förplanering som avser turism, friluftsliv och naturvård samtutredningar rörande skatter, tullar och indrivning.I ett antal samt i registrerasfritidsbåtarna.I slutet av 1992 beslutade den borgerliga majoriteten attlagstiftningen om fritidsbåtsregistret skulle upphävas. Enmotivering till att fritidsbåtsregistret skulle avskaffas varenligt föredragande statsråd att ''det får såledesanses vara angeläget att ingrepp från statens sida som berörmänniskors fritidsverksamhet i största möjliga månundviks. Den nytta som det nuvarande fritidsbåtsregistretkan göra står inte i rimlig proportion till detintegritetsintrång som många anser följer av registrering''.Båtlivet har ökat kraftigt och som följddärav har också olycks- och stöldriskerna ökat markant. Jaganser därför att ett båtregister som redovisarägarförhållanden underlättar identifieringen av såväl båtarsom framförs oförsiktigt som av stulna båtar. Ett båtregisterförespråkas dessutom av flera myndigheter, t.ex. polis,sjöräddning och kustbevakning. Även försäkringsbolagenser fördelarna med ett fritidsbåtsregister.Jag anser att fritidsbåtsregistret fyller en viktig funktionoch yrkar därför att en lag om fritidsbåtsregister återinförs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lag om fritidsbåtsregister.
mot · GG02T634 · 1993-01-26 00:00:00 — Många fartyg med miljöfarlig last trafikerar farvattnenrunt Sveriges kuster och på vattenvägar inne i landet.Fartygstransporter är ett miljövänligt transportsätt som böruppmuntras.Vi vet dock att hur säkert ett transportsätt än fungerarkan olyckor med tragiska följder för människor och miljöinträffa. Den svåra tankerolyckan utanför ijanuari 1993, då omkring olja rann ut i , är en av flera påminnelserom detta. Vi kan kanske tänka oss hur en liknande olyckaskulle drabba vår svenska kust.Stora mängder olja fraktas in i Skagerrakoch . Enbart till raffinaderiet vid Brofjordeninkommer många tusen ton. Vi kan inte förhindra olyckorhelt och hållet men vi kan vidtaga åtgärder så att vårberedskap och trygghet ökar.En anmälningsplikt för fartyg borde införas vid''infarten'' till . Storlek, last och destination skulleinrapporteras till som sedan har möjlighetatt följa fartygets rörelser. För att ett sådant system skall blieffektivt måste överenskommelser först göras mellan de trenordiska länderna runt och , dvs.Norge, och . Dessa skulle sedan förhandlamed övriga länder runt så att ett fungerandeanmälningssystem erhålles.Med tanke på det omfattande integrationsarbete sompågår i och öppnade gränser börförutsättningarna för en ökad miljösäkerhet till sjöss varagoda.Många fartyg som seglar under bekvämlighetsflagg kanha hög ålder och låg säkerhetsnivå. Registerländerna taringet ansvar för detta tonnage, utan vid t.ex. entankerolycka ställs en drabbad nation mot fartygsägareneller ett försäkringsbolag. För att öka säkerheten börSverige i internationella sammanhang arbeta för attregisterländerna får ett ökat ansvar för eventuella olyckor.Om ett registerland inte har ekonomiska förutsättningar atthjälpa till att reglera följderna av en olycka bör detta varaskäl nog för ett land att neka ett bekvämlighetsflaggat fartygtillträde till dess farvatten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett anmälningssystem för fartygpå väg in i Skagerak och ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt skallverka för ökat ansvar för s.k. registerländer.
mot · GG02T636 · 1993-01-26 00:00:00 — Individuell skyddsutrustning för passagerare på färjor som trafikerar Vid branden ombord på färjan ''Scandinavian '' den7 omkom 156 människor. Av dessa var det endast9 som dog av brännskador. De övriga dog avcyanväteförgiftning, möjligen i kombination med påverkanav koloxid. En del hade tecken på akut lungödem frånsaltsyra, som bildas vid brand i vissa plaster.Utredningen om branden visar att koncentrationen avcyanväte var dödande efter en kort vistelse i gasfyllda delarav färjan.Brinnande plast och tyg gav dessutom enogenomtränglig rök, som gjorde det svårt för passagerareatt orientera sig i fartyget. Detta gjorde att de flesta doglångt från brandhärden. De giftiga gaserna och svårighet attorientera sig, gjorde flykten mot övre däck omöjlig förmånga.Efter olyckan på ''Scandinavian '' vidtogs en radåtgärder för att höja brandsäkerheten på färjor iskandinavisk trafik. De flesta åtgärderna gäller tekniskutrustning på färjorna, t.ex. automatisksprinkleranläggning, rökdetektorer ochsäkerhetsutbildningen för besättningen, organisationenombord m.m.Dessa åtgärder kan förvisso avsevärt höja säkerhetenombord. Det kommer tyvärr ändå att inträffa bränder påpassagerarfartyg. För att passagerarna ändå skall ha enrimlig chans att överleva, bör enligt min mening hytternanere i fartyget vara försedda med personligskyddsutrustning i form av skyddsmasker, som är så gjordaatt de klarar giftiga gaser i minst 5--. Dettafordrar att de utrustas med små behållare med syre ellerkomprimerad luft.Vissa svenska rederier har anskaffat kolfiltermasker tillsina färjor. De kan höja skyddsnivån något men ger endastskydd i mot cyanvätegas. Detta ärotillräckligt.Det är därför viktigt att regeringen tar initiativ till enförbättring av den personliga skyddsutrustningen ombordpå färjor i skandinavisk trafik i enlighet med motionensförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om individuell skyddsutrustning påfärjor i skandinavisk trafik.
mot · GG02T638 · 1993-01-26 00:00:00 — Införande av ett båt- och sjösäkerhetsregister I med vår långa kust är det många som finnernöje och rekreation i att vistas på sjön. Antalet fritidsbåtarär stort. För att de som är ute på havet och seglar eller tarsig fram med motor skall kunna känna trygghet så är detviktigt att det finns en fungerande sjöräddning, och detfinns det i . Detta är lika viktigt för dem som är i landoch väntar på någon sjöfarande. Ett viktigt inslag isjösäkerheten har båtregistret utgjort.Registreringen innebär att t.ex. en omkringdrivande båtkan identifieras med en gång så att ägaren kan kontaktas.Den kontakten har i många fall inneburit att dyra ochonödiga sjöräddningsinsatser har kunnat undvikas. Vidstöld av båtar är det lättare för polis eller andra att hjälpatill att klara upp båtstölden.De flesta som har med sjösäkerhet att göra uttalar i dagatt båtregister är ett mycket bra sätt att öka säkerheten tillsjöss. beslöt att avskaffa detgällande båtregistret utan hänsyn till sjösäkerheten somborde vara det viktigaste och mest övergripande skälet förregistret.Vi föreslår att ett båt- och sjösäkerhetsregister införs iSverige omfattande alla båtar och flytetyg över en viss gränsoch att administrationen av registret hanteras avSjöräddningssällskapet som har erfarenhet av en effektivadministration.Vi föreslår att avgiften blir och båt och attöverskottet används till sjösäkerhetsarbete och på så sättkommer tillbaka till båtsporten och till övrig verksamhet påsjön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett båtregister införs för attgagna sjöfarten.
mot · GG02T641 · 1993-01-26 00:00:00 — Gotlandstrafiken regleras i ett avtal mellan staten ochNordström . Avtalet löper ut . Olika idéerom den framtida trafiken diskuteras , bl.a. iSjöfartsverkets rapport 1992-07-01.Vägprisprincipen för färjetrafiken är en fråga omrättvisa. Den borde heller inte vara kontroversiell ochmåste ligga som grund för framtida taxekonstruktioner. Nukrävs en grundlig och fördjupad utredning om hurGotlandstrafiken skall utformas utgång. Enutredningsgrupp med representanter från fastlandet ochGotland bör bildas för att arbeta fram förslag omhur Gotlandstrafiken skall utformas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vägprisprincipen,2. att hos regeringen begär att en arbetsgrupptillsätts enligt vad i motionen anförts.
mot · GG02T701 · 1993-01-26 00:00:00 — Bidrag till kommunala flygplatser m.m. är efter det värstdrabbade länet beträffande arbetslöshet.De prognoser som föreligger är alarmerande.Den enda förhoppning man kan hysa, är attregeringen kommer att prioritera utbyggnaden avsnabbtåget mellan och och därmedtidigarelägga investeringarna.Med anledning av ovanstående proposition har mananledning att befara att i onödan skall tappaytterligare delar av sin fortfarande aktiva industri.Redan nu kan man rikta berättigad kritik motkommunikationerna utefter ostkusten.De kommunala flygplatserna i , Söderhamnsamt brottas med svåra ekonomiska problem.I avvaktan på att snabbtågsprojektet blir verklighet, ärovanstående kommuner tvingade att med alla medel hållaliv i sina flygplatser så att industrier, allmänheten m.m. kanverka utan störningar.Propositionen anger att av det totala anslaget om 15,2miljoner kronor som utgår som driftstöd skall minst 10miljoner användas till stöd av de kommunala flygplatsernai inland.Idag erhåller 900 000, Söderhamnskommun 900 000 samt kommun 900 000 kronor.Om regeringens förslag innebär att de tre kommunalaflygplatserna i mister sina stöd, kommerdetta att verka som en katalysator på den stigandearbetslösheten samt nerläggning av industrier.Det är därför rimligt att låta de tre kommunerna behållasina statliga bidrag tills det nya snabbtåget trafikerarsträckan --via med störreturtäthet och snabbhet . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte dra in det statligabidraget till driftstöd av de kommunala flygplatserna iGävle, eller så länge behovföreligger, dvs. inte innan det nya snabbtåget trafikerarsträckan --via med störreturtäthet och snabbhet än .
mot · GG02T702 · 1993-01-26 00:00:00 — trafikpolitiska beslut definierades ett s.k.primärnät för flygtransporter som skulle svara motnationella och internationella behov. De flygplatser somenligt detta beslut definierades som ingående i primärnätetvar de statliga flygplatser som drivs av samtde kommunala flygplatserna i , ,, och . har tidigareuttalat att flygplatser som ingår i primärnätet skall geslikartade ekonomiska förutsättningar.Kommunikationsministern har i budgetpropositionenkonstaterat att det är lämpligt att tills vidare behållanuvarande omfattning av det s.k. primärnätet i avvaktan påden vidare flygmarknadsutvecklingen. Ibudgetpropositionen föreslås därför inget nytt system förutjämning av resultat mellan statliga och kommunalaflygplatser. Detta innebär att övergångssystemet för år1993, innebärande 7,3 milj.kr., kommer att utbetalas tillfyra av de ovan nämnda kommunla flygplatserna iprimärnätet enligt samma grunder som . Förersättning erfordras bl.a. att flygplatsen når upp till 100 000passagerare . /har knappt80 000 passagerare och kommer därför ej i fråga för dettastöd.Kommunikationsministern har i budgetpropositionenäven påtalat att särskild uppmärksamhet bör gestrafikförsörjningen i och har därvid föreslagit attbidraget till kommunala flygplatser bör koncentreras tillvissa flygplatser med utgångspunkt i flygets betydelse förden samlade transportförsörjningen.Av förslaget till det s.k. skogslänsanslaget på 15,2milj.kr. föreslås minst 10 miljoner utgå som driftstöd tillflygplatserna i , , , ochGällivare. /får tillsammans medövriga flygplatser inom skogslänen (7 st.) dela på resterande5,2 milj.kr.Som vi här har redovisat hamnar enligt föreliggandebudgetförslag /utanför bidragur resultatutjämningsanslaget samt får starkt reducerademöjligheter till bidrag ur det s.k. skogslänsanslaget.Vi motionärer anser att /,som enligt trafikbeslut utgör primärflygplats ochsom dessutom saknar tillfredsställande transportalternativ,skall erhålla möjligheter till driftstöd i lägst sammaomfattning som ovan angivna flygplatser iinlandskommunerna och sålunda klassas som flygplats avsärskilt stor betydelse för trafikförsörjningen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om /flygplatsmöjligheter till ökat driftstöd.
mot · GG02T703 · 1993-01-26 00:00:00 — Driftstöd till flygplatserna i beslöt att införa ett bidragsanslagtill kommunala flygplatser i skogslänen med regionaltbetydelsefull linjetrafik.I årets budget anslås som driftstödtill kommunala flygplatser i skogslänen men med tonviktenpå flygplatser i inland. Minst 10 miljoner kronorav anslaget skall användas för stöd till , ,, och Gällivare.Det skulle skapa problem för hela omdet statliga stödet uteblev i ett läge då vi ännu inte fåttsnabbtåg med Arlanda-anknytning. Intill dess är reguljäraflygförbindelser mycket angelägna, inte minst förnäringslivet. Kommunerna i är redanpressade ekonomiskt och det skulle bli ytterligare sten påbördan att tvingas gå in med mera pengar för att tryggaflygverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om driftstöd till kommunalaflygplatser i .
mot · GG02T704 · 1993-01-26 00:00:00 — I ligger en stor och bra flygplats som är vällämpad för ett större nationellt och internationelltnyttjande. Flygplatsen är i grunden statlig och kom tillunder som hemvist för KungligaSödermanlands flygflottilj F11.Flygflottiljen avvecklades 1980 varefter Nyköpingskommun 1984 övertog stora delar av flygplatsanläggningenoch startade den kommunala flygplatsen vars namn ärStockholm--. Flygplatsen har vuxit till en betydanderegional tillgång som tillsammans med ett flertal företagsysselsätter ca 600 personer inom Skavsta-anläggningen,varav hälften inom flygsektorn.Flygplatsen drivs ekonomiskt dels genom sedvanligaintäkter från flygverksamhet och dels genom bidrag frånkommuner och landsting. Flygplatsen kan inte utifrånen företagsekonomisk synvinkel göras lönsam med nuförekommande flygverksamhet. Bidrag från kommuner ochlandsting är därför ett villkor och de tas frånskattekollektivet. För att komma ifrån bidragsberoendetmåste flygverksamheten således öka, främst med störreflygplan som ger de högre intäkterna. Att sänkakostnaderna för flygplatsen är inte möjligt. Redan nu drivsflygplatsen med låga kostnader, främst av anledning attnyanläggningar och investeringar nästan inte förekommer.Det är synnerligen viktigt för regionen att flygplatsensframtid säkerställs. Härigenom tryggas sysselsättningeninom många företag och möjligheten behålls till en positivarbetsmarknadsutveckling. Användningen av kanockså göras betydelsefull för en större mellansvensk regionoch flygplatsen är i grunden en nationell tillgång. Genomnärheten till bör en positivflygplatsutveckling vara av värde för allmänheten ochföretag även där. är en billig och bra lösning ochinvesteringar i en ny flygplatsanläggning för södraStockholmsområdet kan undvikas. Vid sidan av Arlandakan fylla Stockholmsregionensefterfrågade behov av ytterligare en flygplats för tyngretrafik. Att inte använda den befintliga flygplatsen utanistället satsa på kostsamma nybyggnationer är ettresursslöseri.Att etablera i ett större nationellt sammanhangkräver dock ett aktivt stöd från staten. Detta kan ske genomatt staten ser som en nationell betydelsefull tillgångvid planering, ledning och styrning av flygtransportsektornsresurser samt verka för att mer permanent ochkonkret får rollen som södra . Man bör då i ett framtida scenarium kunnase med ett anpassat flyglinjeutbud för passagerar-och godsbefodran med dagliga flygningar till flera av destörre destinationerna i och . Genomkortare flygvägar och marktransporter är resorna ocksåekonomiskt fördelaktiga för regionens resenärer. En lägregrad av förorenande luftutsläpp har också erhållits ochdärigenom har bidragit till att rikdagens fastlagdamiljömål lättare kan nås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid planering av utökatflygplatsbehov söder om framföra --som en möjlig flygplats.
mot · GG02T705 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutades att skulle läggasner . Det var en viktig seger för miljön och deBrommabor som tvingats leva med buller,avgaser och olycksrisker. --92inträffade ett trettiotal haverier i flygplatsens närområde.Den senaste då tre människoromkom.Linjetrafiken flyttades till -- avmiljö- och säkerhetsskäl. Nya bostäder har byggts runtflygplatsen och många har flyttat in förvissade om attflygbullret snart skulle tystna. Men dånar jetplanen tättöver husen igen, precis som . Trafiken vidBromma flygplats har ökat kraftigt. ochoktober var antalet passagerare 40 000 permånad. var det ca 50 000 passagerare per år.Avgasutsläppen från sprids över stora delar avcentrala . De innehåller en lång rad av miljö- ochhälsofarliga ämnen. Avgaserna bidrar dessutom till bl.a.skogsdöd och vegetationsskador. Det var bl.a.bullerproblem som gjorde att man en gång flyttade dentunga flygtrafiken till . Under inflygningsvägenligger t.ex. sex skolor, som alla störs av flygtrafiken.Bromma flygplats är mycket dåligt placerad urflygsäkerhetssynpunkt. Inflygningen från söder går överKungsholmen och . Stora bostadsområdenkringgärdar landningsbanan.Utökningen av flygtrafiken vid har skettsamtidigt som flygtrafiken minskat totalt sett på grund avlågkonjunkturen. De nybyggda terminalerna vid Arlandaflygplats står tomma och de skulle lätt kunna ta över dentunga flygtrafiken. Detta bör ses som en lösning på kortsikt. Långsiktigt bör det övervägas om det kan finnasmöjlighet till lokalisering av en flygplats till den södra delenav . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GG02T706 · 1993-01-26 00:00:00 — Effekterna av flygets avreglering Föredragande statsrådet framhåller i nämndaproposition sid 88, att den inomnorrländskatrafikförsörjningen i ett avseende har en särskild betydelse,och det gäller tillgången till samhällelig service och blandannat tillgång till sjukvård i genom den särställningsom erhållit genom ett tidigareriksdagsbeslut. Vi delar till fullo statsrådets uppfattning idenna del.Vi delar dock icke föredragande statsråds uppfattningnär han har för avsikt att begränsa det statliga intresset tilltrafiken ----. Är det möjligtvis enkunskapsbrist med denna begränsning? Enligt vårtförmenande bör orter som , ochArvidsjaur med fungerande flygtrafik ingå i denförestående studien av effekterna för flygtrafikensavreglering.Föredragande statsrådet har nämligen för avsikt att geLuftfartsverket i uppdrag att utreda effekterna avflygtrafikens avreglering för den inomnorrländskaflygtrafiken för ett mera heltäckande beslutsunderlag.Uppdraget skall genomföras i dialog med bland annatkommunföreträdare. Vi anser att bland dessakommunföreträdare skall även ingå de av oss nämndakommunerna. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de kommuner som bör ingå istudien av effekterna för flygets avreglering.
mot · GG02T708 · 1993-01-26 00:00:00 — Bidrag till kommunala flygplatser avreglerades inrikes luftfarten i . I deolika beslut som föregick avregleringen framhöll riksdagenbl.a. det viktiga i att trafiken på det inre Norrlandsnätetupprätthölls på en avreglerad marknad.I årets budgetproposition (bilaga 7) säger ocksåföredraganden att samhället har ett särskilt ansvar för attflygtrafik kan bedrivas i inland till orter som imånga fall saknar tillfredsställande transportalternativ.I enlighet med detta konstaterande föreslås att drygt 15miljoner kr anslås i driftstöd till kommunala flygplatser ochatt stödet koncentreras till inland. Minst 10miljoner av detta anslag skall användas som stöd till driftenoch med tonvikt på flygplatserna , ,, och Gällivare.Bidraget är bra, felet är väl att bidraget inte ärtillräckligt. Det torde väl även bliflygtrafik på i inland;rimligen skall väl även den flygplatsen åtnjuta samma stöd.Vad som ändå avgör att anslaget är otillräckligt är destora subventioner som kommunerna nu måste ge för attupprätthålla trafiken. Exempelvis kommunberäknar att behovet av stöd till flyget för derasdel uppgår till 10--. Utan att haavstämt läget i de andra kommunerna så kan man utgå ifrånatt även där är kostnaderna för stödet stora. Ett fortsatt stödfrån kommunerna kan bli svårt att upprätthålla,med tanke på kommunernas alltmer försämrade ekonomi.Den enda slutsats man kan dra av detta är att om statenskall kunna leva upp till det utlovade ansvaret för dessaflygplatser, så måste ytterligare resurser anslås till stöd fördessa.FörslagBerörda kommuner bör ges tillfälle att redovisa sinakostnader till ochregeringen bör återkomma med tilläggsanslag.En annan tänkbar åtgärd för att skapa ytterligareresurser till dessa flygplatser är att ta ut någon form av avgiftpå alla försålda flygbiljetter i landet. Om inte ytterligarebudgetmedel kan tillskjutas bör en sådan åtgärd allvarligtövervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till kommunalaflygplatser.