ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fi711 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny Demokrati har ambitionen att staten skall minska sittengagemang och inblandning i medborgarnas liv. Denoffentliga verksamheten bör i vart fall kunna minskas tillden omfattning den hade . Staten skall enligt NyDemokratis uppfattning endast bedriva sådan verksamhetsom det är absolut nödvändigt att just staten har hand om.Den statliga sektorn hade inte samma omfattningsom . har en mängd förändringarskett som inneburit att verksamheter både tillkommit ochförsvunnit från sektorn. Relevanta uppgifter om antaletmyndigheter har inte gått att få fram.Däremot finns det tillgängliga jämförbara uppgifter omantalet anställda i den statliga sektorn. uppgickantalet anställda till ca 316 000 och (senastpublicerade uppgift) till ca 387 000. Denna uppgiftinnefattar vid båda tillfällena anställda i departement,myndigheter och affärsverk som avlönades av staten.Observera att en del av de statliga verken försvunnit ut iandra delar av den offentliga sektorn. Hela den offentligasektorn hade 1 285 200 heltidsanställda personer den 1september 1991.Enligt Ny Demokratis uppfattning måste antalet verkoch myndigheter minska liksom antalet statliga tjänstemän.Detta kan ske på olika sätt, t ex genom att verksamhetupphör, privatiseras, lagändringar och ändradmedelsanvisning, sammanslagningar och rationaliseringar.Dessutom måste staten överhuvudtaget minska sittengagemang i företag och verksamheter som staten ägerhelt eller delvis eller bidrar till genom olika stödformer.Det handlar om att avskaffa förmynderiet och att återgemedborgarna sin frihet.Med hänsyn till att avvecklingen av statliga verk ochmyndigheter bör genomföras i enlighet med godetablissemangsoch ämbetsmannased är det nödvändigt attbilda ett särskilt organ, ,som får till uppgift att utreda och föreslå vilka verk ochmyndigheter som skall avvecklas samt i övrigt administreraavvecklingsverksamheten men även komma med förslag tilltjänsteindragningar och rationaliseringar.Ett delmål skall sättas upp som går ut på att antaletanställda i den statliga sektorn skallminska till den nivå som rådde 1959, dvs ett tal som bordeligga klart under 316 000 personer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillinrättande av en statlig i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att antalet anställda i den statligasektorn som ett delmål minskas tillden nivå som rådde 1959.
mot · GG02Fi712 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen finns i bilaga 1:2 en tablå överstatens inkomster. Den är detaljerad på en lämplig nivå ochden har jämförande kolumner med värden från tidigare årsbudgetar och resultatutfall.Motsvarande tabellsammanställning över statensutgifter saknas. Detta trots att i , i pressen och hosallmänheten det stora samtalsämnet är just utgifternasfördelning och historiska utveckling.I redovisning och hos näringslivet är detsjälvklart att budgetsiffror alltid ställs i relation till tidigarevärden. Lösryckta tal för ett specifikt år säger egentligeningenting om man inte kan få jämförelsevärden.Naturligtvis kan den intresserade själv studera äldrehandlingar och bygga upp ett referensverk, men detta äroerhört krävande för den enskilde individen. Med hänsyntill att budgetpropositionen intresserar och berör så mångamänniskor vore det mycket rationellt och pedagogisktgivande om i kommande budgetarframställer här efterlyst tabellverk, gärna med bilaga 1:2som förebild. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klarare information om statensutgifter i budgetpropositionen.
mot · GG02Fi713 · 1993-01-26 00:00:00 — Nedläggning av lokalkontor i verksamhet kommer under de närmasteåren att möta nya och ökade krav. Dessa krav gör detnödvändigt att omfördela befintliga resurser så attkompetens på nya områden kan tillgodoses. Riksbankenmåste därför inom ramen för ett ständigt pågåenderationaliseringsarbete se över sin verksamhet. Naturligtvisomfattas även bankens avdelningskontor av dennarationalisering.Utvecklingen mot en minskad efterfrågan på sedlar ochmynt kommer sannolikt att fortsätta. Ny teknik förändrarsystemet vad gäller distributionen av mynt och sedlar.Riksbanken har många avdelningskontor, trots att någrahar lagts ned . Speciellt i södra och mellerstaSverige ligger kontoren tätt.Det svenska banksystemet undergår nu storaförändringar. Detta får till följd att lokal efterfrågan påriksbankens tjänster kommer att minska. FörVästernorrlands och , som har mycketgemensamt i fråga om näringsstruktur, borde ettavdelningskontor räcka för att tillgodose regionens behov.Riksbankens verksamhet i kan därför med fördelöverföras till kontoret i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avveckla Riksbankensavdelningskontor i .
mot · GG02Fi714 · 1993-01-26 00:00:00 — Samordning av statlig förvaltning En väl fungerande statlig förvaltning förutsätter en godsamordning mellan de förvaltande myndigheterna. Finnsinte en sådan samordning riskerar myndigheterna att delsspringa i vägen för varandra, dels dra åt olika håll. Utan eneffektiv samordning riskerar därmed beslut fattade avriksdag och regering att inte få det genomslag som avsågsvid beslutstillfället. En väl samordnad förvaltning kandessutom åstadkomma betydelsefulla synergieffekter isamhällsarbetet.Den nuvarande bristen på sådan samordning måsteåtgärdas. En översyn av ansvarsfrågorna är därförnödvändig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn vad gällersamordningsansvaret för den statliga förvaltningen.
mot · GG02Fi716 · 1993-01-26 00:00:00 — Statens risk- och skadehantering I proposition 1992/93:100 bilaga 1 lämnas förslag till vissariktlinjer m.m. för risk- och skadehanteringen i staten.Kammarkollegiet tilldelas en central roll i den fortsattaverksamheten.Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighetför frågor om statlig och kyrklig egendom samt riketsindelning. Kollegiet svarar för medels- och fondförvaltning,bevakar vissa ärenden i statens rätt och allmänna intressensamt ger service till små och medelstora myndigheter. Desaknar i huvudsak verksamhet av den nu föreslagnaarten.I propositionen anges att kvalificerad kompetens sombehärskar risk- och skadehantering bör tillförasKammarkollegiet. Någon närmare motivering till varför enlösning förs fram som baseras på Kammarkollegiet, somtveklöst kräver ett stort kompetenstillskott, redovisas inte.Enligt min mening har den föreslagna verksamheten storsamstämmighet med och delvis överlappande den somredan sker inom . En lokalisering avden föreslagna verksamheten med risk- ochskadehanteringen till bör gebetydande vinster. Vinster som självfallet måste tas tillvara.Riksdagen bör därför godkänna riktlinjerna m.m. förriskoch skadehanteringen i staten med den ändring somföljer av att verksamheten inte byggs ut vidKammarkollegiet utan etableras inom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt godkänner riktlinjer m.m. för risk- ochskadehanteringen i staten med den ändring som följer av attverksamheten etableras vid i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GG02Fi717 · 1993-01-26 00:00:00 — Återinförande drift- och kapitalbudget i staten Sedan uppdelningen av statsbudgeten i en drift- ochkapitalbudget avskaffades har förslag tillinvesteringsutgifter redovisats på samma sätt som andrautgifter i statsbudgeten. Det görs alltså ingen åtskillnadmellan å ena sidan mer långsiktigt verkande utgifter och åandra sidan rena driftutgifter för myndigheternasförvaltningsanslag samt transfereringar till bl.a. hushåll.Detta förhållande har medfört svårigheter vid prioriteringarmellan olika utgiftskrav. Vid omprioriteringar ochgenomförande av besparingar har investeringsbehovenkommit att försummas.En annan sak som kommit i skymundan genom att olikatyper av utgifter redovisats på samma sätt är utgifternasfinansiering. Att finansiera långsiktigt räntablainvesteringar med lån är både riktigt och välmotiverat,medan driftutgifter i princip bör finansieras med löpandeinkomster.I årets finansplan har man valt att ta det raska greppetatt lyfta ut investeringarna ur budgeten. Myndigheterna gesmöjlighet att låna direkt i för sinainvesteringar. Kapitalkostnaderna kommer därmed attbelasta framtida förvaltningsanslag. Detta är kanske en godordning för investeringar som bäst kan bedömas avmyndigheterna själva, t.ex. köp av datorer, telefonväxlaroch annan kommunikationsutrustning. Men det är inte enrimlig lösning för investeringar som är av stortsamhällsintresse och som har stor betydelse för individeroch näringsliv. Dessa investeringar bör självfalletunderställas för prövning vad gäller omfattning,inriktning och finansiell ram. Detta sker enklast genom attutgifterna tas upp upp på budgeten som en kapital- ellerinvesteringsbudget.Vi anser mot denna bakgrund att frågan om att införa endrift- och kapitalbudget bör prövas på nytt. Den gamladrift- och kapitalbudgeten hade sina brister och bör inteåterinföras som den var. I kommunerna finns uppdelningenkvar och systemet har utvecklats under åren.Investeringarna är enligt vår mening några av de mestframtidsinriktade frågorna som har att taställning till.I samband med att dessa frågor prövas bör också fråganom att ändra det statliga budgetåret till kalenderårövervägas. Med kalenderåret som redovisningsperiodskulle effekterna av statens budget på kommunerna liksompå samhället i övrigt bättre kunna överblickas. Våranordiska grannländer har kalenderåret som budgetårliksom flertalet medlemsländer inom EG. Det är mot dennabakgrund svårt att se några fördelar med att har ettbudgetår som avviker från kalenderåret. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att frågan om attinföra en drift- och kapitalbudget utreds på nytt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inflytande överstatliga investeringar som är av stort samhällsintresse,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av det statligabudgetåret till kalenderår.1
mot · GG02Fi718 · 1993-01-26 00:00:00 — Kommunernas, landstingens och statens pensionsåtaganden Undertecknad önskar genom denna motion görariksdagens ledamöter uppmärksamma på detpensionsåtagande som samhället har gentemot deoffentliganställda.Till skillnad från de icke samhällsägda arbetsgivarna harde rubr. arbetsgivarna ''befriats'' från skyldigheten attavsätta pensionspengar i fonder. Detta innebär att''pensionspengarna'' används i driften av verksamheten.Systemet medför att det är svårt att bilda sig en uppfattningom dessa arbetsgivares möjlighet att ekonomiskt klara avsina respektive pensionsåtaganden. Med anledning däravbör ge regeringen i uppdrag att framlägga enrapport om kommunernas och landstingens förmåga attbemästra sina pensionsåtaganden. Rapporten bör ävenomfatta statens avsättningar och förmåga i rubr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en rapport om kommunernas,landstingens samt statens pensionsåtaganden.
mot · GG02Fi719 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvalitet i offentlig förvaltning Markant ökade krav ställs på offentlig förvaltning,administration och myndighetsutövning. Orsaken till dettafinns naturligtvis i en ökad fokusering på effektivitet ochknappa resurser -- men också på ökade krav frånmedborgarnas sida. Medborgarna jämför naturligtvis medden kvalitet som erbjuds inom konkurrensutsattverksamhet.Sedan många år pågår ett intensivt arbete medkvalitetsfrågor inom hela näringslivet -- där är det en frågaom långsiktig överlevnad i hård internationell konkurrens.Dessa drivfjädrar finns inte inom offentlig förvaltning (ochbör inte göra det) -- däremot kan sättet att arbeta medkvalitetsfrågor överföras i sin helhet, anpassat tillrespektive verksamhet naturligtvis.ISO 9000 är en modell för verksamhetsstyrning motkundtillfredsställelse med hjälp av kvalitetssystem. Kvalitetär inget självklart. Det krävs ett målmedvetetförändringsarbete för att ändra en myndighets, enförvaltnings eller ett ämbetsverks verksamhet mot ökadkundnytta, högre effektivitet och kundupplevd kvalitet.EuropastandardISO 9000 är nationell standard i ett femtiotal länder ochutgör Europastandard med beteckningen EN 29000 -- dettainnebär att den är standard i samtliga västeuropeiskaländer.ISO 9000 är ursprungligen framtagen för tillverkandeföretag -- men har genomgått (och genomgår)en kontinuerlig utveckling och är också renodladetjänsteföretag kvalitetscertifierade enligt ISO 9000. Dennakvalitetsstandard kan också med fördel anpassas till ochtillämpas även på offentlig förvaltning.För Ny demokrati är kvalitet och effektivitet inom ävenoffentlig förvaltning ett ytterst angeläget område. Viföreslår därför att regeringen initierar ett omfattande arbetemed syfte att införa ett kvalificerat kvalitetstänkande inomhela den statliga förvaltningen. Detta arbete kan lämpligenutgå ifrån Styrelsen för teknisk ackreditering -- SWEDAC,och -- SIS. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitet inom offentligförvaltning,2. att hos regeringen begär att den instansregeringen finner lämpligast får i uppdrag att initieraframväxten av kvalitetscertifierade myndigheter,förvaltningar och verk i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GG02Fö203 · 1993-01-26 00:00:00 — För att vidareutveckla arbetet med personalfrågor ochpersonalutveckling inom totalförsvaret har inrättande av föreslagits.Skövde kommun har till försvarsdepartementet anmältintresse för en lokalisering av verket till Skövde.De närmare motiven för en lokalisering kan preciserasenligt följande:Skövde kommun satsar på försvaretSkövde kommun har genom omfattande planering ochhänsynstaganden till militära intressen byggtupp goda förutsättningar för totalförsvaret. Som exempelkan nämnas skjutfält för garnison, övningsfält förRäddningsskolan och övrig fysisk planering kring Skövdetätort. har med dessa insatser som grund utvecklatstill en av de främsta orterna i förförsvarsverksamhet. I finns således P4/Fo 35, T2officersutbildning för pansar och träng samt fram Milostab Väst. verksamhet i Skövde.Trots dessa tunga satsningar från kommuns sidahar neddragningar skett. Genom försvarsbeslutflyttades K3 från och genom försvarsbeslutflyttas Milostab Väst. Det vore därför rimligt att till Skövdelokalisera exempelvis tillmilostabsbyggnaden som ägs av staten.LokaliseringsförutsättningarEtt statligt verk kräver ett gott serviceutbud. kanerbjuda detta genomSnabbtåg ----GöteborgFlyg --Arlandaen högskola understark utveckling som kan vara en lokal samarbetspartengod bostadsmarknad med jämförelsevis lågaboendekostnaderSkövde kommun har väl utbyggdservice och en god ekonomiett rikt kultur- ochfritidsutbud.Kommunen har genom stora infrastruktursatsningar gettgoda möjligheter för totalförsvaret. och länet hartrots detta förlorat sitt enda statliga ''verk'' milostaben ochdessförinnan . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av till .
mot · GG02Fö301 · 1993-01-26 00:00:00 — Resurserna som är till för försvaret är begränsade. Demedel som satsas måste användas så, att man får bästa nyttaav pengarna för ett gott försvar av hela vårt land.Den allmänna värnplikten berörs av besparingarna, såatt hela den värnpliktiga årskullen inte kommer att tillåtasgöra värnplikt.Det är viktigt att lagen underlättar för försvaret attfrikalla eller ge möjlighet till civilplikt för dem som av olikaanledningar inte önskar göra militär värnplikt, såvälgrundutbildning som repövningar.Lagen måste även ta hänsyn till dem, som efter påbörjadeller fullgjord värnpliktsutbildning ansöker om att övergåtill vapenfri tjänst. Det är inte rimligt, att någon somgenomgått grundutbildning och därefter ansöker omvapenfri tjänst åter ska kallas in. Än mer stötande är det,när en sådan person i den aktuella situationen döms tillfängelse.Det är olyckligt om lagen tvingar försvaret att fängslafredliga totalvägrare till stora kostnader och avbesparingsskäl förvägrar andra ungdomar att göra önskadvärnplikt.Den genomförda utredningen som ser övervärnplikten, den s k pliktutredningen, har vid olika tillfälleni utredningens arbete berört de rättsliga påföljderna förtotalvägrare. Frågan om vilka rättsliga påföljder, somtotalvägran bör leda till, har emellertid inte legat inomutredningens uppdrag. Dock anser utredningen att fråganom ett nytt påföljdssystem bör övervägas. Vi anser också enutredning vara av yttersta vikt, samt att en sådan utredningbör påskyndas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning vad gällerpåföljdssystem för totalvägrare.
mot · GG02Fö302 · 1993-01-26 00:00:00 — Som en effekt av de besparingskrav som lagts påförsvaret, har omfattningen av värnpliktsutbildningenkraftigt minskats. Det gäller såväl grundutbildningen somrepetitionsövningarna.Det har bl. a. lett till att många ungdomar, som önskargenomgå utbildning, förhindras detta.Inte minst mot den bakgrunden ter sig hanteringen avanståndsansökningar som anmärkningsvärd.I flera fall handlar det om egenföretagare vilkasansökningar om anstånd avslagits utan hänsynstagande tillatt ersättare i företaget inte kan anskaffas.Ett uppmärksammat fall gällde enlantbrukare med mjölkproduktion. Trots att han ensamskötte gården avslogs hans ansökan, i detta fall avVapenfristyrelsen eftersom det gällde vapenfri tjänst.Oavsett om det är fråga om vapenfri tjänst eller vanligvärnpliktstjänstgöring måste det göras en generösarebedömning vid anståndsprövningarna än vad som förnärvarande förekommer. Vederbörlig hänsyn måste tas tillden enskildes faktiska möjligheter att göra avbrott i sinordinarie verksamhet.Även om det kan tyckas att utrymme för detta finns inuvarande regelsystem, har detta, alltför ofta, inte kommittill uttryck vid tillämpningen. Enligt vår mening är detdärför nödvändigt att reglerna för ifrågavarandemyndigheter förtydligas. Med hänvisning till det anförda hemmställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändrade regler föranstånd med värnpliktstjänstgöring.
mot · GG02Fö303 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt budgetpropositionen kommer den öppnaarbetslösheten att kosta ca under 1993.Mot den bakgrunden förefaller det inte, för att uttrycka detdiplomatiskt, särskilt klokt att kasta ut ytterligare statligtanställda i arbetslöshet. Därför finns det anledning attpröva alla möjligheter att senarelägga strukturförändringarinom det statliga området, som innebär uppsägningar avpersonal.I juni 1992 beslutade att F 13 i Norrköpingskall avvecklas. skallflygverksamheten upphöra, och avsikten är att den sisteanställde skall lämna flottiljen . Totalt settberörs ett 1000-tal personer, varav ca 600 personer kommeratt förlora sina jobb.I kommunen och bland de anställda finns planer påalternativa jobb. Ett icke oväsentligt antal F 13-anställda vill pröva vingarna som egna företagare. Enflygflottilj innehåller inte bara piloter och militärer. Härfinns kunskaper inom en rad områden, t ex olika teknikområden, friskvård, meteorologi,fotografering, restaurantverksamhet m.m. Inom mångaområden finns kompetens, som bevisligen efterfrågas ocksåutanför flygvapnet. stödjer aktivtdessa planer, och har uttalat en ambition att förvandla F 13 till ett företagscentrum.Det finns fler idéer. Samtal förs om att förlägga ettfängelse till området. Därmed skulle staten finna en billiglösning på behovet av fler platser inom kriminalvården.Lokalerna inom området är lämpliga för olika typer avutbildningsverksamhet, och flera alternativ prövas förnärvarande.Trots det dystra beskedet så finns det alltsåförhoppningar . Problemet är att det saknastid. Tid för att utveckla de nya verksamheterna. Omnuvarande tidsplan genomförs är risken uppenbar attområdet i snabb takt förvandlas till en öde spökstad, medhus som förfaller och grönytor som förvildas.Vår slutsats är att nedläggningen bör senareläggas. I densocialdemokratiska reservationen till försvarsbeslutetförordas att förbandsnedläggningarna måste kombinerasmed aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser.Reservationen präglades av insikten att det inte går attspara några pengar i det mycket korta perspektivet. Vimenar att borde ompröva sitt avvisande av s-förslaget. Arbetsmarknadspolitiska medel borde användasför att möjliggöra en senareläggning av uppsägningarna vidF 13. Då blir det möjligt att utveckla nya verksamheter,och dessa hinner ta form i någorlunda nära anslutning tillavvecklingen av F 13. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en senareläggning avnedläggningen av i .
mot · GG02Fö305 · 1993-01-26 00:00:00 — Utrustning av de skånska pansarbrigaderna Försvaret av Östersjöutloppen kommer även i framtidenatt vara en strategiskt viktig fråga. Det är därför av storbetydelse att de brigader som skall ansvara för det öppnaskånska landskapet har tillräcklig tyngd och styrka. Dettamanifesterades redan av att under hadehälften av kavalleriet lokaliserat till Skåne.I dagens situation måste pansarbrigader utgöra kärnani det skånska försvaret. Därför är stridsvagnsförnyelsen entrovärdighetsfråga. I den försvarsplanering som sker ärtanken att pansarbrigaden som utbildas i Revinge endastblir ett mekaniserat förband som skall utrustas med äldrerenoverade stridsvagnar med mycketbegränsad stridsförmåga.Enligt vår uppfattning är det angeläget att demekaniserade förbanden i snabbt får del av denmoderna materiel som är nödvändig för ett effektivt skånsktförsvar.Sedan Skövdebrigaden (där pansarskolorna är förlagda)väl blivit försedd med moderna stridsvagnar, är det enligtvår mening nödvändigt att de skånska brigaderna rustas uppi första hand.En väg att i den takt som ekonomin medger successivtoch snabbt öka pansarförbandens stridsvärde är att i ettinledningsskede utrusta alla pansar- och mekaniseradebrigader på fastlandet med 48 nya stridsvagnar. Dessabrigader organiseras då med vardera två pansarbataljoner,en pansarskyttebataljon med enbart pansarskytteförbandsamt en pansarvärnsbataljon. Detta fyller kraven i östraMellansverige och övre och ger möjlighet att vidförändrat säkerhetspolitiskt läge och vid bättre ekonomiväxla upp den tredje bataljonen vid valfritt antal brigaderoch ge dem 72-vagnsstruktur.Vi anser att en sådan lösning ger en bättre struktur förSydsveriges försvar och en större möjlighet till flexibelplanering för framtiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pansarförbanden i .