mot · GH02Ub14 · 1993-10-06 00:00:00 — Och diskussioner kring lärarnas kvalitet är i detnärmaste tabubelagda. Den söta historien om Pricken (enhund) sammanfattar:Läraren (stolt): Jag har lärt Pricken att vissla! Prickensägare (förvånad): Jag kan inte höra honom vissla! Läraren(förnärmad): Jag sade att jag har lärt Pricken attvissla -- inte att han kan vissla!Vi anser således att i det längre perspektivet ärtimplanen en fråga helt för de lokala skolorna att beslutaom.Eftersom kommunerna beslutar om hurlärarresurser disponeras och hur undervisningenorganiseras och dimensioneras anser vi att de bör få fullfrihet att också besluta om antalet undervisningstimmar.Mot detta kan anföras att den av Läroplanskommitténföreslagna timplanen endast är en minsta skyldighet förkommunerna att avsätta resurser till. Den får överskridasmen inte underskridas. Dagens situation med mycket hårtpressad ekonomi i flertalet kommuner innehåller sannoliktsvaret på hur många kommuner som kommer att överskridaden minsta skyldigheten. Vi tror däremot att omkommunerna ges full frihet, kan de hitta nya och kreativalösningar på hur man ska göra skolan bättre och nå målen iläroplanerna även inom ramen för begränsade ellerkrympande ekonomiska resurser.Denna vår principiella inställning hindrar emellertid inteatt vi i det kortare perspektivet förespråkar ett centraltbeslut om timplanernas omfattning. Skälet till detta ärenkelt. Skolans omdaning och utveckling från mycket starktcentralstyrd till decentraliserad med mycket stor lokal frihetmåste ske i kontrollerad och strukturerad form. Vi serredan idag många oroväckande exempel på en utvecklingdär kommunerna underlåter att fokusera påutbildningskvalitet och skolans mål och istället låterkortsiktiga ekonomiska aspekter ta kommandot. Dennautveckling riskerar att få förödande effekter i ett längreperspektiv -- och de som får betala priset, eleverna, harmycket små möjligheter att ingripa. Kommunaliseringen avskolan har gått alltför fort, nästan aningslöst, och vi anseratt staten i viss utsträckning smitit från sitt ansvar.Bevisligen har statsmakterna också överskattatkommunernas förmåga att snabbt växa in i och axla sin nyaroll som ansvariga för en decentraliserad skola.Därför föreslår vi att samtliga obligatoriskaämnen ges en garanterad minimitid i timplanen. I ettnästa senare utvecklingsskede, när förmågan att formuleraklara och tydliga mål på alla nivåer blivit allmän, ser vi detdäremot som naturligt att de centralt fastställdatimplanerna försvinner. måste ocksåvälutvecklade utvärderingsmetoder finnas. Vårt synsättavseende den centrala timplanens slopande kräver avsevärtbättre uppföljnings-, utvärderings- och kontrollinstrumentän vad som finns . Det kräver också ett mycketprofessionellt, effektivt och ambitiöst skolverk -- med egnasanktionsmöjligheter gentemot kommuner och skolor sominte klarar måluppfyllelsen!Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystemBetygsberedningen lyckades med konststycket att skapanära nog fullständig parlamentarisk enighet -- endast Nydemokrati reserverade sig -- kring ett förslag som praktiskttaget samtliga remissinstanser fullständigt avfärdade somollart, motsägelsefullt, obegripligt och oanvändbart. Inteheller regeringen finner det användbart. Vi noterar dettamed viss tillfredsställelse. Däremot ställer vi oss någotfrågande till de riktlinjer för ett nytt betygssystem sompresenteras i propositionen. Vi kan till nöds accepterahuvudlinjerna i regeringens förslag -- men anser attförslaget behöver konkretiseras avsevärt och mångaotydligheter undanröjas. Man får ett intryck av att dessaotydligheter är avsiktiiga för att kunna enas inomregeringspartierna. Vi anser dock inte att skolan skallbehöva betala priset för denna skenbara enighet.Ny demokrati lade inom Betygsberedningens ram framett eget förslag till betygssystem. Vi står fast vid dettaförslags grundvärderingar och grundprinciper:Betygenskall vara skolans bekräftelse -- riktad till eleverna -- på hurelevens arbete och studieresultat bedöms i förhållande tillvad läroplanerna och kursplanerna föreskriver. Betygenskall således mer ha funktionen av återföring (feedback) averfarenheter för eleven, än utgöra urvalsinstrument förfortsatta studier. (ur direktiven till Betygsberedningen)Skolan skall ge varje elev möjlighet att utveckla sigoptimalt -- såväl intellektuellt och emotionellt sompraktiskt -- i förhållande till varje elevs individuellaförutsättningar, begåvningsprofil, särart och ambitioner.Skolan skall skapa goda förutsättningar för varje elev attbygga upp en äkta självkänsla. En äkta självkänsla måstebaseras på en god egenuppfattning och realistisk självbild --vilket kräver ett väl utvecklat system för feedback tilleleven.Det finns elever med särskilda möjligheter -- ochdet finns elever med särskilda svårigheter. Skolan skallstödja dessa elever särskilt.Det finns inga svaga elever --däremot finns det elever som ännu inte fått eller tagitchansen att utveckla sina möjligheter.En grundläggande utgångspunkt är att betygens absolutviktigaste funktion är att vara ett feedback-instrument föreleven om hur väl denne lyckas och utvecklas i sittskolarbete i förhållande till läroplaner och kursplaner.Betygen är således inte avsedda att vara etturvalsinstrument för högre studier eller dylikt. Vi kan intenog understryka hur viktig denna utgångspunkt är. Ibetygsdebatten förekommer tyvärr många övertoner somhar sin grund i gamla föreställningar om att betygen ärurvalsinstrument. (I Ny demokratis akademiska Sverigebehövs inte heller betygen som urvalsinstrument eftersomdet där skall vara fritt tillträde för alla behörig sökande tilluniversitet och högskolor -- men det är en annan historia. )Det är bl a mot denna bakgrund vi tycker det ärsjälvklart att eleverna skall få betyg redan under de tidigaskolåren. Att inte ge eleverna och deras föräldrar dennastrukturerade feedback är direkt hänsynslöst och inhumant.Ingen skulle komma på idén att tvinga eleverna att spelabrännboll eller fotboll -- men förbjuda dem att räkna poängrespektive mål. Och vad vore konståkning på skridskor utanbetygssättningen?Utöver de direkt ämnesinriktade betygen vill vi isamtliga årskurser att eleven ska få en kort verbalbeskrivning av sina starka sidor och var hon/han har sinförbättringspotential.På gymnasiet vill vi dessutom att eleven ska få en kortverbal beskrivning av sina framträdande personligaegenskaper.Vidare vill vi i samtliga årskurser ha betyg i Ordning ochUppförande -- vi föreslår omdömena Utmärkt (som börvara normalomdömet för skötsamma elever), Godtagbartrespektive Klandervärt. Motiven för att införa betyg även iordning och uppförande är för oss självklara:Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem ger ingetutrymme för att sätta betyg i ordning och uppförande (attmånga lärare, med dagens relativa betygssystem, ändå mereller mindre medvetet väger in sådana omdömen iämnesbetygen är en annan historia). Det innebär att en elevfår en strukturerad och bra erfarenhetsåterföring på sinkunskapsutveckling i de olika ämnena -- däremot inte på sinpersonlighetsutveckling och på sitt sätt att utvecklas ochförhålla sig till andra elever och till sina medmänniskor. Inteheller på sitt samspel med omvärlden. Detta anser vi varainkonsekvent, ohederligt och hänsynslöst mot eleverna.Inte minst mot bakgrund av den viktiga roll skolanförväntas spela som förmedlare av de värdemässiga, etiskaoch moraliska grvndprinciperna som utgör fundamentet förvår demokrati och av de spelregler en demokrati kräver avsina medborgare. Det positiva i den starka sociala kontrollsom tidigare fanns i vårt samhälle är borta. Detta har,när föräldrarna inte tagit sitt ansvar, lämnat många elever iett vilset vakuum, där inte skolan vågat eller förmått takraftfull ställning för att värna våra humanistiskagrundprinciper och traditioner. Vi ser betygen i ordning ochuppförande som ett mycket viktigt sådanterfarenhetsåterförande hjälpmedel och stöd för såväl eleversom lärare -- och föräldrar.Att Betygsberedningen avfärdade betyg i ordning ochuppförande så enkelt som man gjorde och menade att justdessa betyg är uttryck för bestraffning är för oss obegripligt.Vi tycker det är intellektuellt ohederligt och ett sätt attsmita från problemet med att precisera krav, etik,förhållningssätt etc. Ämnesbetyg ansåg man inte varauttryck för bestraffning -- men i just ordning ochuppförande skulle de vara detta.Regeringens förslag att överlåta till skolorna lokalt attbesluta om studieinformationssystem och betygssystem föreårskurs 9 är tilltalande i många avseenden. Dock anser viatt detta förslag behöver preciseras avsevärt. Vem/vad ärlokalt? Vem ska besluta? Vi anser också att det är en statlig skyldighet attarbeta fram olika förslag till sådana system som sedan kananvändas lokalt efter egna önskemål. Det är orealistiskt attförvänta sig att en enskild skola har resurser att arbeta framegna feedbacksystem. Vi anser också att det av regeringenföreslagna betygssystemet A-F med fördel kan användasredan från tidiga årskurser, t ex från årskurs 3 eller 4.Var finns erforderliga timmar?Regeringen konstaterar helt korrekt i propositionen attSverige har, i förhållande till många jämförbara länder, ettkort skolår, med korta skoldagar och relativt litehemarbete. Så kan det inte fortsätta om ambitionen är attskapa bästa skola (såvitt man inte anser att svenskaelever är så mycket mer receptiva och intelligenta än andraländers barn). Vi anser att en naturlig lösning är att förlängaskolåret och utöka undervisningsskyldigheten för lärarna.Detta innebär inte ökade kostnader eftersom lärarna somkollektiv redan har fulltidslön men inte arbetar fulltid --jämfört med alla andra yrkesgrupper i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär nytt förslag tillriktlinjer för läroplanen avseende skolans värdegrvnd ochuppgifter i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ämnet Idrott och hälsa skallåterfinnas på schemat ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av ett nytt skolämne,''vardagskunskap'',5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om timplanens struktur och innehåll,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betygssystem,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad tjänstgöringsskyldighetför lärarna.