mot · GG02Kr314 · 1993-01-26 00:00:00 — har framfört behovetav bättre arkivresurser, framförallt av traditionelltarkivbestånd. De långa resvägarna till regionens landsarkivi och , liksom de centrala arkiven iStockholm har i stigande grad blivit ekonomiska ochpraktiska hinder för utbildningen och forskningen.Målsättningen för arkivverksamheten kan indelas i tvåövergripande arbetsområden, att bevara arkiven förframtiden och att göra dem tillgängliga. Jag vill särskilt pekapå vikten av tillgängliggörandet. Däri ingår att skapa godasökmöjligheter, sprida kunskap och levandegöra derasinnehåll.De anslag som tilldelas och olikaforskningsprojekt tar i mycket ringa utsträckning hänsyn tilldetta förhållande med de långa avstånden. Risken äruppenbar att forskning och intressanta skeenden inte allsfullföljs. Från både ett nationellt och i synnerhet från ettnorrländskt perspektiv är detta beklagligt. På olika sätt haruniversitetet sökt övervinna dessa hinder. Ett av dessaförsök har varit att ge forskningen databuren åtkomst tillvissa arkivserier i anslutning till Demografiska databasen iHaparanda/ Umeå.Ett annat försök har varit det utvecklingsarbete viduniversitetet som ledde fram till bildandet av SVAR, Svenskarkivinformation i . I egenskap av tidigarehuvudman har rektorsämbetet i starkt instämt i deolika arkivutredningarnas återkommande betoning avSVAR som resurs för att genom mikrofilmning gearkivmaterialet ökad tillgänglighet för forskning ochkulturliv. Ett tredje väsentligt försök utgörforskningsarkivet i . Sedan l984 dåhuvudmannaskapet för SVAR övergick till , harnämligen sökt aktivt praktisera hurinformationsförsörjning från arkiven skulle vidareutvecklaspå moderna medier. Ett större anslag från FRN har skapatutrustning och resurser för denna ökande praktik frånforskarnas sida. Dessa insatser av Universitetöverensstämmer väl med arkivdepåkommitténs förslag(SOU l99l:31) Statens arkivdepå, en utvecklingsplan till år2000, Ett yttrande. I kommitténs uppdrag ingick ''att prövalämpligheten av att utbyggnaden av landsarkivetsdepåbehov tillgodoses genom etablering av nyalandsarkiv''. Hänsyn skulle tas till möjligheten att samverkamed andra arkivhuvudmän, vilket grundligt har beaktats avden lokala arkivplaneringen i Umeå.Kommittén hade nämligen överläggningar även i Umeåom lokalisering av arkivverksamheten där. Men deredovisade planerna på en samordnad arkivmiljö i Umeåutgör ännu inte tillräcklig grund för något förslag omlokalisering av ett landsarkiv till enligt kommitténsbetänkande.Mot detta uttalande måste en kraftfull huvudinvändninggöras att det framlagda betänkandet inte tillräckligt beaktaranvändaraspekten och forskningens faktiska situation, somblivit allt svårare. Än fler svårigheter har tillkommit bådegenom de orimligt stora kostnaderna vid postbefordran avarkivlån och genom att äldre material dessutom allt oftareöverhuvudtaget inte längre lånas ut från arkiven avförslitnings- och säkerhetsskäl. Hänvisningar till attforskarna själva skall bekosta särskild mikrofilmning ellerkopiering i större omfattning är en lika stor orimlighet somde snabbt växande kostnaderna för resor till ocharbetsdagar vid de statliga arkiven. De redan filmadematerialet som SVAR tillhandahåller är visserligen avflertalet forskare starkt frekventerat och det mestoundgängliga, men utgör endast några procent avde samlade handlingarna i våra arkiv. Det får på inga villkorbli allenarådande och styrande för valet av forskningensinriktning på olika problemområden. Det filmadematerialet behöver kompletteras med övrigastora arkivbestånd.De olika arkivintressenterna i har dock arbetatvidare med att planera för en samordnad arkivmiljö. Enligtdet förslag som föreligger bör forskningsarkivet blihuvudman för depåer med statligt, kommunalt ochlandstingskommunalt material. Övriga arkiv föreslås blietablerade som fristående enheter länkade tillforskningsarkivet via ett arkivråd där gemensamma frågorbehandlas. Förslaget har formen av sambruksprojektmellan likartade intressenter och bör därför ges storasamordningsvinster. Dessa planer bör kunna beaktas avriksarkivet som ska ha ett långsiktigt planeringsansvar förutbyggnaden av arkivdepåer, och det ligger också väl i linjemed att det behöver satsas på en betydandeoch mera flexibel utbyggnad av arkivdepåer.För att forskning och undervisning vid Universitetska kunna bedrivas under acceptabla förhållanden krävs enfast etablerad arkivmiljö där staten tillskjuter medel isamarbete med övriga arkivintressenter. Verksamheten vidforskningsarkivet bör få utgöra grunder för denna miljö.Därför är det synnerligen viktigt att dess resurser kraftigtförstärks. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av anslag ochförstärkning av forskningsarkivet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en samordnad arkivmiljö medforskningsarkivet som huvudman för depåer av statligt,kommunalt och landstingskommunalt material kommer tillstånd.