mot · GG02U235 · 1993-01-26 00:00:00 — I en pamflett av -- tidigare rådgivare tillFNs generalsekreterare -- kan man läsa följande ombiståndet till tredje världen.Nyligen kom en rymdvarelse till jorden för att studeravad bistånd till tredje världen egentligen är för något. Detblev uppenbarligen en mycket märklig upplevelse. I ett avutomjordingen kvarglömt anteckningsblock kunde man bl a läsa:De som ger bistånd kallar sig själva för givare och defattiga länderna för mottagare. Men jag har lärt mig attmottagarna betalar lika mycket som de får i bistånd iavbetalningar på lån. Vanligtvis betalar de till och med merän de lånat eftersom räntorna ensidigt har höjts av dem somkallar sig givare. Så egentligen verkar det som om de är deegentliga nettomottagarna.Apropå tredje världens ekonomiska misskötsel funderarutomjordingen så här:Jag försöker förstå vad det är som händer med helaplanetens finansstruktur, det är kaos på valutamarknadernasom styrs från givarländerna. Och i landet som kallar sigsjälvt den enda supermakten har sparbankerna misskötts såtill den milda grad att de gått back med ,regeringen har skapat det största budgetunderskottet ivärlden och var tionde medborgare lever på socialhjälp. Jaghar fått kännedom om ökande fattigdom och hemlöshet imånga av ''givarländerna''.Vår utomjording såg också att givarna satte upp villkorför att motverka korruption i och funderarvidare:Vem är mest korrupt -- den rike som har råd att inte varadet men ändå är det? Eller den fattige som får veta att haninte får något av detta mystiska bistånd om han är korrupt?Vår utomjording lärde sig också att parlamentarikerna igivarländerna inte ville ge bistånd till diktatorer. Någotkonfunderad skrev han:Men jag har upptäckt att de flesta av dessa diktatorerfick sina poster tack vare vissa givarländerssäkerhetstjänster, och de andra givarländernas regeringarprotesterade inte särskilt högljutt. Givarländerna har hållitdiktatorerna på plats genom att stödja dem ekonomiskt,sedan har deras exportföretag kommit och mutatdiktatorerna och diktatorerna har satt in pengarna påkonton i givarländerna och givarna har i än högre grad blivitmottagare. Det kommer att ta år för de fattiga länderna attrepa sig från denna behandling. Men krävergivarländerna som en gång stödde dessa diktaturer i ställetomedelbar demokrati som villkor för bistånd.Vår utomjording beklagar djupt att många fattiga länderlägger ut så mycket pengar på vapen men konstaterar:1990 stod de av jordens befolkning som lever i defattiga länderna för av världens vapenutgifter medan de som lever i de rika länderna stod för av vapnen. Dessutom är det de rika länderna somsäljer de vapen som de menar att de fattiga länderna intebör köpa.Givarländerna sätter upp alla dessa villkor för vad dekallar bistånd. De kräver att de mottagande länderna skalluppföra sig bättre än vad de själva gör. Och detta efter att iårhundraden ha hindrat de fattiga länderna från att lyckas.Den sista anteckningen handlade om de rika ländernasbekymmer för att tredje världens länder inte har så storekonomisk tillväxt. Han hade studerat en somuppgav att tredje världens länder förlorar 500miljarder dollar på grund av de rika ländernashandelshinder. Detta, skrev han, är 10 gånger så mycketsom det obundna biståndet. De rika länderna säger att debryr sig om fattigdomen i tredje världen men ändå är det såatt av den planetens handel går till de fattiga länderna där av jordens befolkning bor. Detta är antingen blindheteller bluff.Dessa ord om världens biståndshyckleri och om detekonomiska tillståndet i de ''rika'' länderna kan vara enlämplig ingress när nivån och innehållet för det svenskabiståndet skall fastställas.Militära utgifterI vår motion till med anledning avbiståndsbudgeten för /93 angav vi som ettmotiv till anslagsreduceringar bl a att ''många mottagarländer lägger en orimligt storandel av sin budget på militära utgifter''. Det är därför medtillfredsställelse vi i årets budgetförslag ser att regeringentagit fasta på mottagarländernas militära utgifter som ett avkriterierna för bistånd. Vi förutsätter att ett lands högamilitära utgifter satt spår i budgeten i form av ett reduceratbistånd för ifrågavarande land.Budgetunderskottet -- biståndsmåletStatsbudgeten för /94 visar på ettberäknat underskott om . Att i en budgetmed ett så ofantligt underskott fortsätta att upprätthålla ettbistånd på av vår bruttonationalinkomst är orimligt. Vi anser attSverige bör ha det av FN fastställda målet av BNI som långsiktigt riktmärke för biståndet menmed hänsyn till den bedrövliga svenska ekonomin kan viidag inte ens upprätthålla en sådan nivå. Vi föreslår att dettotala biståndet till utvecklingsländer och till våra grannarpå andra sidan uppgår till , d v s något av BNI.Skuldavskrivningar -- frihandelSverige bör internationellt verka dels för attgivarländerna avskriver sina fordringar på de fattigamottagarländerna, dels för att rasera handelshindrenmellan rika och fattiga länder. Att som pytsa ut litebistånd över fattiga länder men sedan motverkamottagarlandets ekonomiska utveckling genom att införahandelshinder för utvecklingsländernas produkter ellerkräva tillbaka enorma lånefordringar är ett gigantiskthyckleri.Under C-anslaget Internationellt utvecklingssamarbeteföreslår vi följande:C 1. Bidrag till internationella utvecklingsprogram (mkr)UNDP50-- 510UNCDF10-- 30UNFPA150+ 10UNICEF250-- 100WFP200-- 70UNRWA10-- 120UNHCR300+ 65UNCTAD/GATTs ITC5-- 15Narkotikabekämpning53+-- 0IDA225-- 275IFC14+-- 0Afrikanska utvecklingsfonden321+-- 0Nordiska utvecklingsfonden42-- 20Miljöinsatser15-- 20Internationella familjeplanerings-federationen (IPPF)39-- 50Internationella sjöfartsuniversitetet (WMU)18+-- 0Multilaterala bitr experter m.m.5-- 50FNs aktioner för fred/återuppbyggnad50-- 100Övriga insatser26-- 70Summa C 1-anslag1 783-- 1 365KommentarerFNs utvecklingsprogram (UNDP) är FN-systemetscentrala organ för finansiering av tekniskt bistånd. Sverigeär största biståndsgivare och svarar för av budgeten. Det finns ingen anledning för attvara världsledande i bistånd till UNDP. Bördorna måstefördelas på ett rimligare sätt.FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansielltoch tekniskt bistånd till småskaliga investeringsprojekt.Sverige är största biståndsgivare och svarar för av budgeten. Vi föreslår en drastisk nedskärning avanslaget.För FNs befolkningsfond (UNFPA) föreslår vi enhöjning av anslaget med . Befolkningsfrågan ärförmodligen utvecklingsländernas allra största problem. FNmåste på allvar ta itu med denna fråga.FNs barnfond -- -- erhöll av sina totala inkomster via anslag från . Fleraeuropeiska stormakter finns inte med bland de störregivarna. kan inte vara bäst i allt. Anslaget reduceraskraftigt.Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har enbetydelsefull roll vid samordning av livsmedelsleveranser.Vi föreslår dock att anslaget av budgetskäl reduceras med70 mkr.Anslaget till FNs flyktinghjälp för palestinaflyktingar(UNRWA) reduceras till . var dentredje största givaren.Vi föreslår en höjning av anslaget till FNsflyktingkommissarie () med i förhållandetill regeringens förslag. UNHCR som försöker medverkatill långsiktiga lösningar på flyktingproblemen har genomflyktingproblematiken på fått än störrefinansieringsbekymmer.Anslaget till /GATTs internationellahandelscentrum föreslås reducerat till . är denstörsta bilaterala givaren.Narkotikabekämpning är en viktig angelägenhet sombör prioriteras. Vi föreslår ingen anslagsändring.Sverige har slutfört förhandlingarnamed Internationella utvecklingsfonden () om den 10:emedelspåfyllnaden. synes ha ställt i utsikt att underen treårsperiod bidra med . Medutgångspunkt från de slutförda förhandlingarna om ensvensk andel om av IDAs budget har regeringen föreslagit ett anslagom . Den svenska kronans fall kan komma attmedföra krav på ytterligare anslag. Vi föreslår att riksdageninte godkänner överenskommelsen om den 10:epåfyllnaden. åtagande bör inte vara större än vårröstandel i (), d v s . Vi föreslår en anslagsminskning till 225 mkr.Anslaget till det Internationella finansieringsbolaget(IFC) har fastställts med stöd av tidigare beslut om svensktåtagande. Den svenska kronans fall kan komma att medförastörre åtaganden än vad regeringen förutsett ibudgetpropositionen. Vi anser att avtalet bör omförhandlasoch våra åtaganden drastiskt minskas vid första möjligaförhandlingstillfälle.Med hänsyn till att åtagit sig att svara för av resurspåfyllnaden till Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) föreslår vi ingenanslagsjustering. Vi anser dock att det svenska åtagandet äralldeles för stort och att därför sänker sitt åtagandedrastiskt i samband med kommande förhandlingar införresurspåfyllnaden fr o m budgetåret 94/95.Mot bakgrund av den synnerligen svaga svenskaekonomin och vårt enorma budgetunderskott bör vi vidframtida förhandlingar med de regionalautvecklingsbankerna drastiskt reducera våra åtaganden.Vi föreslår av budgetskäl viss neddragning av anslagentill Nordiska utvecklingsfonden (NDF) och tillmiljöinsatser. Till Internationella sjöfartsuniversitetet iMalmö (WMU) föreslås oförändrat anslag. Vi anser attInternationella familjeplaneringsfondens (IPPF)verksamhet är mycket angelägen men att verksamheten börsamordnas med UNFPA. Vi föreslår en reducering avanslaget med . svarar för av IPPFsbudget. Vi föreslår av budgetskäl en kraftig reducering avanslaget för Multilaterala biträdande experter m m.Anslagsposten nyttjas främst för rekrytering, utbildning ochfinansiering av biträdande experter inom främst FN-systemet.Anslaget FNs aktioner för fred och återuppbyggnadföreslås reducerat med varefter anslaget kommeratt uppgå till samma nivå som /93. har interåd med ett kraftigt ökat anslag till detta nyinrättade konto.Vi föreslår också en reducering av anslaget Övrigainsatser med . Inom anslaget finansierasinternationella aktiviteter som främjar internationellsamverkan och utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att inte godkänner de gjorda utfästelser somregeringen redogjort för i anslutning till anslaget Bidrag tillinternationella biståndsprogram (tredje ,2. att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser, åtaganden och utbetalningar som regeringenhärutöver förordat (tredje ,3. att till Bidrag till internationellabiståndsprogram för /94 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit eller (tredje .