ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Bo28 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:115 Ändringar i jordabalkens hyresregler I propositionen föreslås ett flertal ändringar i 12 kap.jordabalken, dvs. hyreslagen.Reglerna om förverkande av hyresrätt på grund avbristande hyresbetalning görs mindre stränga motbostadshyresgäster. Den s.k. förverkandefristen förlängsfrån till . Det blir vidare möjligt försocialnämnderna att ta på sig betalningsansvaret för hyranmed verkan att hyresgästen inte förlorar sin bostad.Hyresgästernas skydd mot störningar i boendetförstärks. Hyresvärden skall vara skyldig att uppmana denstörande hyresgästen att se till att störningarna omedelbartupphör samt att underrätta socialnämnden omstörningarna. I mycket allvarliga störningsfall fårhyresvärden rätt att genast säga upp hyresavtalet tillomedelbart upphörande. Frågor om störningar i boendetskall handläggas snabbt av berörda myndigheter.Begränsningen i bytesrätten för hyresgäster som har fåttsin bostad genom byte och innehaft den under kortare tidän slopas. Detsamma gäller lagregeln om att den nyebostadshyresgästen vid ett lägenhetsbyte är ansvarig för dentidigare hyresgästens skulder. Rätten till förlängning avhyresavtalet slopas vid kortvariga andrahandsupplåtelser.Lagförslagen avses träda i kraft den 1 juli 1993.Allmänna synpunkterBeträffande propositionens lagförslag, förslag tilländring i jordabalkens 12 kap. 42 §, anföres här att tiden 1vecka är för kort. I dagens krissituation hinnersocialbyråerna inte handlägga ärendet i de falldå stödåtgärder är nödvändiga. Även lokalhyresgästersynes behöva för att klara akuta problem.Av dessa skäl föreslås 42 § få följande lydelse:Hyresrätten är förverkad och hyresvärden berättigad attsäga upp avtalet att upphöra 1. om hyresgästen, när det gäller en bostadslägenhet,dröjer med att betala hyran mer än efterförfallodagen och annat inte följer av 55 a § fjärde--sjättestyckena,2. om hyresgästen, när det gäller en lokal, dröjer med attbetala hyran mer än efter förfallodagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om 12 kap. 42 § jordabalken.
mot · GG02Bo29 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:115 Ändringar i jordabalkens hyresregler Störande grannar är ett allvarligt problem. Det är lätt attsympatisera med de boende vilkas livskvalitet allvarligtnedsätts genom buller, nedsmutsning, ofredanden ochandra störningar. Regeringens proposition syftar till attstärka hyresgästernas skydd i detta hänseende.Frågan har emellertid flera sidor. En oroväckandeutveckling är att det har blivit allt svårareför utsatta grupper att finna och behålla en bostad. Detgäller t.ex. missbrukare, psykiskt sjuka och flyktingar.Under senare år har vi i fått fler avhysningar ännågon gång tidigare . Bostadslösheten harblivit ett allvarligt problem, särskilt i storstäderna. 1987uppskattades antalet bostadslösa i , Göteborgoch till 5.000 personer. I det ekonomiska läge sområder finns det skäl att tro att antalet inte har minskat.Uteliggarproblemet har ett klart samband medhyreslagstiftningen. gjorde -- medbifall till motion 1989/90:So325 av () --en framställning till regeringen om attsocialtjänstförordningen borde ändras så att socialnämndenförpliktades att bekräfta kronofogdemyndighetensunderrättelse om en planerad avhysning och ange ansvarigtjänsteman för fortsatta kontakter.I regeringens överväganden om störningar i boendettillmäts inte den sociala problematiken någon störrebetydelse. Föredraganden tycks utgå från att det handlarom konflikter där en part har rätt och den andra fel. Inteheller uppmärksammas de problem som kan drabba denstörande personens anhöriga om hyresrätten med kortvarsel förverkas.Hyreslagskommitténs förslag (SOU 1991:86) beträffandeskyddet mot störningar i boendet förefaller mer välövervägtän propositionens. Det har också tillstyrkts eller lämnatsutan erinran av flertalet remissinstanser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jordabalken får denutformning som föreslagits av vadavser hyresgästernas skydd mot störningar i boendet.
mot · GG02Bo30 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:115 Ändringar i jordabalkens hyresregler Utgångspunkten för förslagen i proposition 1992/93:115om ändringar i jordabalkens hyresregler är enligt vårmening riktiga. Vi delar följaktligen uppfattningen attdagens regler om förverkande av hyresrätt p.g.a. bristandebetalning är orimligt stränga. Vi delar också uppfattningenatt det finns skäl att förbättra skyddet mot störningar iboendet.En god bostad är en förutsättning för ett gott liv. Därförär ökningen av antalet vräkningar en allvarligvarningssignal. vräktes 6 500 hyresgäster, vilketskall jämföras med 4 200 . Det bekräftar attutvecklingen på bostadsmarknaden är på väg åt fel håll.Omläggningen av bostadspolitiken i kombination medlågkonjunkturen har försatt många i en hopplös situation.Bostaden har så stor betydelse för den enskilde attendast mycket allvarliga anmärkningar kan motiveravräkningar. Propositionens förslag är som helhet betraktadeett steg i rätt riktning, men det är enligt vår mening inte etttillräckligt stort steg.För att ge hyresgäster bättre möjligheter att återvinnalägenheten vid förverkande p.g.a. bristande betalning,menar vi att reglerna måste göras mer generösa. Dagenstidsfrist -- -- har visat sig vara för kort. Desociala myndigheterna har inte alltid en möjlighet attbehandla ärendet inom , varför vi menar att detfinns skäl att förlänga tiden . Förslaget ipropositionen, att ersätta , kan ivissa fall t.o.m. visa sig vara en försämring. I samband medstörre blir antalet arbetsdagar som bekant begränsat.Vi delar som sagt uppfattningen att det finns skäl att ökaskyddet mot störningar. Det är emellertid av stor vikt att ilagen klart definiera i vilka fall det kan bli aktuellt medomedelbar vräkning av störande hyresgäst. Vi menar attytterligare avvägningar måste göras för att öka klarheten,och undvika missbruk av lagens intentioner.I motiven till 12 kap. 42 § fjärde stycket om allvarligastörningar anges som exempel, då allvarliga störningar kanförekomma, kvalificerat drogmissbruk, psykisk sjukdomeller liknande. Formuleringen är olycklig. Det är stötandeatt jämföra kvalificerat drogmissbruk och psykisk sjukdom.Dessutom är det av största vikt att socialnämnden kontaktasinnan en sjuk hyresgäst sägs upp. Vi menar att exempletpsykiskt sjuka ska strykas i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 12 kap. 44 § jordabalkenändras så att återvinningsfristen förlängs ,2. att beslutar att 12 kap. 42 § motivtexten ompsykiskt sjuka ändras enligt vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en klarare definiering avstörande hyresgäster.
mot · GG02Bo34 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:115 Ändringar i jordabalkens hyresregler I propositionen föreslås ett flertal ändringar i 12 kap.jordabalken, dvs. Det gäller bl.a. att reglernaom förverkande av hyresrätt på grund av bristandehyresbetalning görs mindre stränga mot bostadshyresgäster,hyresgästernas skydd mot störningar i boendet förstärks,begränsningen i bytesrätten för hyresgäster som har fått sinbostad genom byte och innehaft den slopas samt att rätten till förlängning av hyresavtaletslopas vid kortvariga andrahandsupplåtelser.Jag instämmer i propositionens huvudinriktning. Denuvarande reglerna om förverkande av hyresrätten pågrund av bristande hyresbetalning m.m. är för stränga motbostadshyresgästerna. Den föreslagna reformeringen avhyreslagen är mot denna bakgrund angelägen.Jag anser dock att det då det gäller den s.k.återvinningsfristen är önskvärt med en ytterligareförstärkning av förslagen. Propositionen föreslår en smärreförlängning av återvinningsfristen, till tvåveckor, närmast av anledningen att åstadkommaenhetlighet i angivandet av fristerna. Propositionen anser,till skillnad från kommittén som arbetat med frågan, attåtervinningsfristen är tillräckligt lång för attsocialnämnderna skall få rimlig tid på sig att agera.Enligt min mening är emellertid inte argumentet attsocialnämnderna klarar tidsfristen ett tillräckligt skäl för attinte förlänga återvinningsfristen mer än vad som föreslås.Istället bör man även då det gäller återvinningsfristenförändra lagen i enlighet med propositionens övrigaförslag -- nämligen att göra denna mindre sträng motbostadshyresgästerna. Möjligheten att själv som hyresgästinom rimlig tid ta personligt ansvar för sin skuld ochdärigenom återvinna hyresrätten bör vara styrande. Motdenna bakgrund föreslår jag en reell förlängning avåtervinningsfristen . 44paragrafen bör lyda i enlighet med detta förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att återvinningsfristen förbostadshyresgäster fastställs i enlighet medvad i motionen anförts.
mot · GG02Bo37 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:121 En lag om byggfelsförsäkring I propositionen föreslås en lag om byggfelsförsäkring avinnebörden att när ett flerbostadshus uppförs eller byggs omskall en sådan försäkring finnas. Försäkringen som ärobligatorisk gäller och oavsett omfastigheten byter ägare. Ett genomförande av lagförslagetinnebär att boende i flerbostadshus i princip kommer att fåsamma skydd som finns för småhus. Medtanke på det problem med fuktskadoroch sjuka hus får det vid en vägning mellan olika intressenanses berättigat att också för flerbostadshusen skapas ettförsäkringssystem. Mot denna bakgrund kan Ny Demokratiacceptera förslaget i propositionen.Emellertid finns anledning att hysa oro för den brist påkunkurrens om försäkringstagarna som blivit följden av attflera stora försäkringsbolag bildat konsortium för att säljabyggfelsförsäkringar. Det är därför av stor vikt att enutvärdering görs när lagen varit i kraft i avsikt bl.a.att utröna huruvida åtgärder kan behöva vidtas för att få tillstånd en bättre konkurrens till båtnad förförsäkringstagarna. Regeringen bör i förening med sin synpå frågan lämna en redovisning i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning avkonkurrensaspekten m.m. avseende lagen ombyggfelsförsäkring.
mot · GG02Bo38 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:121 En lag om byggfelsförsäkring I propositionen förslås en obligatoriskbyggfelsförsäkring vid framtida ny- och ombyggnader avflerbostadshus.I lagförslagets 7 § regleras försäkringsgivarens rätt attbegränsa sin ansvarighet till a) ett visst belopp per byggnad(försäkringsbelopp) samt b) ett visst belopp för samtliga avförsäkringsgivaren under ett kalenderår utfärdadebyggfelsförsäkringar (gemensamt försäkringsbelopp).Vi motionärer inser att en begränsning avförsäkringsgivarnas ansvarighet kan vara nödvändig.Därför finner vi det rimligt att ett försäkringsbelopp kanmaximeras per byggnad. Skäligheten i en sådan maximeringhar försäkringstagaren möjlighet att bedöma. Därmed kanockså försäkringens omfattning mot offereradförsäkringspremie prövas och villkoren mellan olikaförsäkringsgivare jämföras.Beträffande den andra begränsningsregeln, d.v.s. detgemensamma försäkringsbeloppet, är förhållandenaannorlunda. Ett fixerat totalbelopp i ett antal miljonerkronor för en viss försäkringsgivares ansvarighet är ju heltberoende av hur många försäkringstagare som tecknarförsäkring inom denna ram. För en försäkringstagare tordedet vara omöjligt att värdera innebörden av dennabegränsningsregel.Om en försäkringsgivare efter det att det gemensammaförsäkringsbeloppet fastställts säljer långt fler försäkringarän vad som ingått i den ursprungliga kalkylen blir givetvisförsäkringsskyddet i motsvarande mån försvagat. Därmedökar risken för att försäkrad som drabbas av skada sentunder tioårsperioden helt går miste om ersättning.I likhet med flera remissinstanser anser vi införandet avsjälvrisk tveksamt och att självrisk, om den ändå införs,måste begränsas.Mot denna bakgrund är det enligt vår mening angelägetatt vid sin behandling av propositionen uttalar sigför en precisering av begränsningsregeln med innebördenatt det gemensamma försäkringsbeloppet skall stå i rimligproportion till antalet försäkrade enheter t.ex.antalet lägenheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det gemensammaförsäkringsbeloppet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående självrisk.
mot · GG02Bo39 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:172 Anslag till och den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfinansiering, m.m. Med anledning av beredningen av förslagen omBoverkets arbetsuppgifter och verksamhet har chefen förKulturdepartementet förordat att de arbetsuppgifter somsedan ett par år tillbaka administrerats av , beträffande statens stöd till icke-statliga kulturlokaler, skall överföras till Kulturrådet.Anslaget har uppgått till och gått tillolika museer, teaterlokaler, biografer och andrakulturlokaler för t ex konst, dans och övrig kultur.Delegationen har före beslut samrått med Kulturrådetvad gäller de kulturpolitiska frågorna. Övrig kompetens vadgäller byggtekniska frågor och finansieringsfrågor harinhämtats genom samlingslokaldelegation, därstor kompetens finns på detta område. Ävenadministrationen av detta stöd har på ett mycket effektivtoch obyråkratiskt sätt skötts av delegationen.Det är en stor fördel om stödet till allmännasamlingslokaler och stödet till icke-statliga kulturlokalerhandläggs av samma myndighet, eftersom man då har entotal överblick beträffande utbudet av lokaler för olikakulturverksamheter på en ort. Risken är annars att man fåren konkurrens mellan de olika samlingslokalerna.Det vore olyckligt att nu överföra ansvaret för dessafrågor till , vars framtida roll skall ses överenligt vad som anförts i regeringens budgetproposition,1992/93:100 bil 12 sid 39.Med stöd av ovanstående finns det inga skäl för attöverföra handläggningen av statens stöd till icke-statligakulturlokaler från samlingslokaldelegation tillKulturrådet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen av statens stödtill icke-statliga kulturlokaler.
mot · GG02Bo40 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:172 Anslag till och den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfinansiering, m.m. finns ett särskilt statligt stöd tillicke-statliga kulturlokaler. Detta anslag uppgår förnärvarande till 25 milj. kr och administreras av Boverketgenom dess samlingslokaldelegation. Delegationen skallföre beslut samråda med Kulturrådet.Anslaget har gått till olika museer, teaterlokaler,biografer och övriga kulturlokaler för dans, konst och övrigkultur.I den nu aktuella propositionen föreslår föredragandestatsrådet att ansvaret för detta stöd skall öveföras frånBoverket till . Detta förslag läggs fram utannågon egentlig motivering.För hanteringen av detta anslag krävs olikakompetenser. De kulturpolitiska övervägandena inhämtasgenom samrådet med , men det behövs ocksågod kompetens när det gäller byggtekniska frågor, liksomfinansieringsfrågor för att kunna bedöma olika projektsgenomförbarhet. Genom samlingslokaldelegationensarbete med stöd till allmänna samlingslokaler finns enmycket god kompetens på dessa områden.Administrationen av stödet har skötts på ett effektivtoch obyråkratiskt sätt av Boverket.Vidare är det viktigt att se till det totala utbudet avlokaler för olika kulturverksamheter på en ort. Konkurrensmed allmänna samlingslokaler bör undvikas, då det i dessaofta finns ett omväxlande och rikt kulturutbud. Därför ärdet en fördel om stödet till allmänna samlingslokaler ochicke-statliga kulturlokaler handläggs av samma myndighet.Att nu utan närmare motivering föra över ansvaret fördessa frågor till synes vara ett mindre välgenomtänkt förslag. framtida roll skall sesöver enligt vad som anförs i regeringens budgetproposition(prop. 1992/93:100 bil. 12 sid. 39). Denna analys av rådetsframtida roll bör genomföras innan nya upgifter tillförsrådet.Civildepartementet har tillkallat en utredare föratt se över stödet till allmänna samlingslokaler. Iutredningsdirektivet ingår också att se på samhällets stöd tillandra lokaler bl.a. stödet till icke-statliga kulturlokaler.Sammantaget finns inga bärande skäl att överföraansvaret för detta anslag från , som hittillshandlagt detta på ett fullt tillfredsställande sätt, tillKulturrådet. Handläggningen av statens stöd till icke-statliga kulturlokaler bör därför även fortsättningsvis åvilaBoverket och dess samlingslokaldelegation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen av statens stödtill icke-statliga kulturlokaler.
mot · GG02Bo41 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:172 Anslag till och den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfinansiering, m.m. De synpunkter jag har med anledning av propositionenförtar inte att propositionen är väl skriven och förslagen välavvägda i stort. Mina invändningar innebär att jag anser attförslagen i propositionen är otydliga eller inte konsekventafullt ut.En del av uppgifter som inte ärmyndighetsutövning hör enligt min uppfattning hemma vidhögskolornas institutioner för arkitektur ochsamhällsplanering. Den del av Stadsmiljöavdelningensverksamhet som återstår bör därför sammanföras med Plan-och naturresursavdelningen. Det framgår inte klart avpropositionen om detta är syftet även om rubriken på sidan9 ''Byggd miljö, hushållning med naturresurser och fysiskplanering'' tyder på det. Betydande besparingar bör kunnagöras genom detta.Jag delar propositionens uppfattning att ''prognos ochstatistikarbete inom verksamhetsområdet begränsas tillsådan information som behövs för att kunna bedöma ochberäkna statens utgifter på de sakanslag som verketdisponerar''. Texten bör innebära att bostadssocialagruppen avvecklas och att bostadsbidragsgruppen somhanterar överklagandeärenden rationaliseras innan denöverförs till försäkringskassorna. Vidare att ekonomi ochstatistikavdelning slås samman och reduceras i enlighet medandemeningen i propositionen. Detta anges visserligen mendär står också ''konstaterar utredningen att det förnärvarande är mycket svårt att få en klar bild av hurresursanspråken för kommer att utveckla sig''.Gör man inte dessa rationaliseringar nu kommer det attvara än svårare . Det innebär också besparingar förstatskassan.Ett område finns inte medtaget i propositionen. Detgäller till verket knutna rådgivande organ t.ex.bostadsmarknadsrådet, byggrådet och konstruktionsrådet,stadsmiljörådet. Jag anser att råden bör upphöra somreglerade organ och ersättas av referens/arbetsgrupper närså behövs utifrån de projekt som bedrivs. De regleraderåden är starkt korporativistiska inslag i verkets arbete. Detinnebär också besparingar för statskassan.Slutligen anser jag det olämpligt att det i deövergripande målen för ingår att sommyndighetsuppgift analysera olika ekonomiska och andrakonsekvenser (underförstått bostadssociala) av befintligasamt föreslagna nationella och internationella regler ochstödsystem.Denna synpunkt har jag utifrån följande. Frågorna ärmycket politiska och jag tror inte att ett verk underställt ettdepartement kan frigöra sig från departementsledningensuppfattning (uttalad eller icke uttalad) så mycket att sådanaanalyser blir meningsfulla. Dessutom blir det delvis attverket sätter betyg på sin egen verksamhet.För att gynna en självständig utveckling för Boverketbör den delen i målformuleringen strykas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till ytterligarebesparingar i anslag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerade rådgivande organ tillBoverket,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målformuleringen för Boverketsverksamhet.
mot · GG02Bo43 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:174 Administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljer m.m. Bostadsbidragen är ett av de viktigaste bostadsstöden.Dess bostadspolitiska betydelse kan dessutom förväntasöka i takt med att de generellabostadsstöden, d.v.s. räntebidragen, avvecklas/minskas.Analyser som gjorts visar att bostadsbidragen redan i daghar stor betydelse för att ge de ekonomiskt svagarehushållen en god bostadsstandard.Det är mot denna bakgrund viktigt attregelutvecklingen, uppföljning och utvärdering främst görsmed inriktning på bidragens bostadspolitiska syfte.För att uppnå en så rationell organisatorisk lösning sommöjligt blir det då naturligt att låta ansvaret förregelsystemet som sådant, d.v.s. föreskrifter,anslagsframställan, uppföljning och utvärdering ligga kvarpå , som är den centrala myndigheten förbostadsfrågor. I annat fall tvingas RFV bygga upp egen, ochmed dubblerad, kompetens på detta område.Vid har en liten och effektiv organisationbyggts upp för bostadsbidragens hantering. Med enbegränsad resursinsats handläggs c:a 300överklagandeärenden i sista instans, all utbildning ochrådgivning till de c:a 500 handläggarna i kommuner ochlänsbostadsnämnder, information till bidragstagarna,anslagsframställan, statistik, uppföljning och utvärdering.Totalt åtgår härför c:a 6 årsarbetskrafter till en kostnad avc:a (inkl. vissa kringkostnader).Enligt regeringens proposition 1992/93:174, sid 53, skallför motsvarande arbetsuppgifter anvisas 5,2 miljonerkronor till domstolsväsendet och tillRFV. Av det sistnämnda beloppet skall 1 miljon kronoravsättas för RFV:s uppföljningar och utvärdering, vilka vidBoverket har kostat 1/3 så mycket, knappt 0,3miljoner kronor.Totalt sett förefaller regeringens förslag innebära attkostnaderna för administrationen på central statlig nivåkommer att fördubblas. Det finns inga motiv för att i dagenssvåra statsfinansiella läge föreslå sådana kostnadshöjandeorganisatoriska förändringar.Ansvaret för föreskrifter, anslagsframställan,uppföljning och utvärdering bör ligga kvar på Boverket.RFV behöver därmed inte tillföras de 3 miljoner kronorsom var angivna i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående administrationen avbostadsbidrag.