mot · GG02A720 · 1993-01-26 00:00:00 — De permitteringsregler (om full permitteringslön frånarbetsgivare) som infördes har i praktikenförsämrat anställningstryggheten för många arbetstagareoch skapat stora problem i många branscher ochföretag. Ett stort och ökande antal arbetstagare förlorar sina anställningar i stället för att bli permitterade underett par veckor. Orsaken är att det blivit för dyrtför företagen att permittera, vilket visar att de nu gällandepermitteringsreglerna i praktiken inte fungerar. Dettabetyder att en positiv och viktig möjlighet att lösatemporära eller säsongsbetonade nedgångar utan att sägaupp arbetstagare har försvunnit.En ändring gällande permitteringsregler ger flera viktigafördelar:Minskad arbetslöshet/fler arbetstillfällenBetydande besparingar i A-kassan Minskad otrygghet förmånga anställda Tillfälliga omställningar i företagen blirenklare.Vi föreslår en återgång till de permitteringsregler somgällde . Vid temporära nedgångar ochsäsongsvariationer ska företag ha en rimlig möjlighet attvälja tillfällig permittering i stället för uppsägningar.Svårigheterna med dagens permitteringsregler är särskilttydliga bland landets småföretag samt inom hela branschermed korta orderstockar och/eller stora säsongsvariationer(exempelvis bygg, reparation och underhåll). Företagen sersig tvingade att säga upp en del av sin personal ''försäkerhets skull'', i stället för att permittera tillfälligt.Permitteringsreglerna fungerar helt enkelt inte för dessaföretag, därför att man inte har råd att permittera. Överalltdär permittering är ett alltför kostsamt sätt att parerafluktuationer i verksamheten, finns en extra storförsiktighet när det gäller antal anställda. Detta betyder ipraktiken att viktiga delar av svenskt näringsliv, pga ickefungerande permitteringsregler, ständigt har vissunderkapacitet -- som arbetslösheten växer.De turordningsregler som tillämpas vid uppsägninggör att det är samma människor, dvs de sistanställda, som åker ut och in i företagen. I ett flertalbranscher och i landets småföretag generellt har alltsådagens permitteringsregler lett till både onödigt storarbetslöshet och försämrad anställningstrygghet för de sistanställda.Med permittering menas att en arbetsgivare, på grund avarbetsbrist, driftstörningar eller annan liknandeomständighet, inte kan tillhandahålla en arbetstagare någotarbete och därför befriar denna från skyldigheten attnärvara på arbetsplatsen. Permittering ska vara av tillfällignatur.Före 1985 hade arbetstagaren, vid permittering,endast rätt till permitteringslön från arbetsgivaren för tidsom översteg eller perkalenderår. För vissa karensdagar utgick också lön. Underpermitteringstid utan lön fick arbetstagaren i ställetersättning från A-kassan.Enligt nuvarande permitteringsregler skaarbetsgivaren ha samma lön ,som när han/hon arbetar som vanligt. Till skillnd mottidigare är det nu arbetsgivaren som är skyldig att betaladenna permitteringslön, delvis med hjälp av statligt bidrag.Maximalt antal permitteringsdagar är 30 per anställd och år.För sju av dessa (dag 1, 2, 3, 11, 12, 21, 22) stårarbetsgivaren för hela kostnaden. För övrigapermitteringsdagar får arbetsgivaren delkompensation iform av statsbidrag (PLE). För kollektivanslutna bidrarockså avtalsparterna, dvs LO och arbetsgivarna själva viaSAF, genom en gemensamt bildad stiftelse (PLE-K).Resten av kostnaden står arbetsgivaren för. Bidragenutbetalas av IUP, med en viss tidsfördröjning. Detta skerdock inte automatiskt. Arbetsgivaren måste lämna in ensärskild ansökan, som sedan ska handläggas och bifallas.Vid en permittering (genomsnittligt antaldagar för dem som permitterades i byggbranschen ) hararbetsgivaren kvar av lönekostnaderna meddagens permitteringsregler. Det gör att man väljer att sägaupp en del av personalen i stället.Dagens regler ger färre permitteringar men fleruppsägningarDe nuvarande permitteringsreglerna kom till genomproposition /85:62. En allmän motivering till de nyareglerna var att man ville utjämna olikheter mellan olikakollektivavtalsområden, i huvudsak mellan tjänstemän ochLO-kollektivet. Reglerna bygger på en överenskommelsemellan SAF och LO, som togs fram under tryck frånarbetsmarknadsdepartementet om att lagvägen förbjuda allpermittering. I en kommentar till PLE-lagen, som hängerihop med de nya reglerna, säger dåvarandedepartementschefen att detta är en reform som frånarbetstagarnas synpunkt i realiteten innebär ett avskaffandeav permitteringar.Detta har visat sig stämma. I många företag ochbranscher använder man numera sällan permittering somalternativ till uppsägning, vilket knappast var den avseddaeffekten i de nya reglerna. I måleribranschen motsvararpermitteringarna omkring 40 årsarbeten, vilket skajämföras med en arbetslöshet på cirka 3000personer. I byggbranschen totalt var motsvarande siffrorcirka 690 årsarbetare respektive 32000 arbetslösa. Inomhela byggbranschen har antalet permitterade personerminskat , trots attlågkonjunkturen borde visa motsatta siffror. Det visartydligt att man, med dagens permitteringsregler, hellresäger upp folk än permitterar dem tillfälligt.Företag som både rymmer många små företag och harsäsongsvariationer, samt i regel även korta orderstockar,kan tjäna som exempel på vilken effekt de nuvarandepermitteringsreglerna i praktiken får för ett mycket stortantal företag och anställda i Sverige.Många branscher har lågsäsong . Dessaständigt återkommande variationer i verksamhetsvolymkan man, med nuvarande permitteringsregler, inte lösa medhjälp av tillfälliga permitteringar. Det skulle bli alltförkostsamt. Därför säger man upp en del av arbetsstyrkanvarje år. Med hänsyn till varsel- och uppsägningstider måsteuppsägningarna påbörjas . Eftervintersäsongen kan företagen återanställa de uppsagda,förutsatt att det då ser ut att finnas arbete för dem. Ienlighet med turordningsreglerna är det alltid de sistanställda som, år , får gå igenom detta. Även förföretagen är detta en både smärtsam och besvärligomställningsprocess.På grund av att dagens permitteringsregler inte fungerarför dessa företag, måste man alltså bestämma sig förvinterns kapacitet och antal anställda . Dettaleder till stor försiktighet och generellt en vissunderkapacitet, vilket betyder att många företag inte kanåta sig tillfälliga uppdrag på grund av brist på hantverkare.Detta medan samma hantverkare som under högsäsong ärknutna till företagen går arbetslösa och får ersättning frånA-kassan.Med fungerande permitteringsregler skulle tillfälligabrister på arbete kunna fördelas mer rättvist mellan fleranställda och inte enbart drabba dem som anställdes sist iform av uppsägning.Minskad arbetslöshet och stora besparingar i A-kassanEn illustrativ yrkesgrupp är de tidigare nämnda målarna.Man uppskattar att av måleribranschensarbetslöshet under lågsäsong skulle försvinna om man hadeen reell möjlighet att använda permittering som alternativtill uppsägning. -92 var cirka 3000 målarearbetslösa. Det innebär att 750 av de arbetslösa målarnaskulle kunna ha ett arbete . För A-kassan och staten skulle en permittering enligt de regler somgällde innebära en besparing. Dagens femmånader av arbetslöshet och A-kassa för dessa målare bytsdå i princip ut mot maximalt en månads permittering ochA-kasssa. Det betyder besparingar i A-kassan på cirka 12,5miljoner , bara inom måleribranschen.I de här sammanhangen utgör måleribranschen av byggsektorn. Enbart i byggsektorn skulle A-kassan alltså spara cirka 125 miljoner . Den föreslagnaändringen av permitteringsreglerna skulle inte minst gebättre förutsättningar för landets många småföretagare attpermittera i stället för att säga upp personal. De totalabesparingarna i A-kassan skulle därför bli avsevärda.FörslagVi föreslår att dagens permitteringsregler ändras på ettsätt som i huvudsak innebär en återgång till depermitteringsregler som gällde före 1985.Förslaget innebär att permittering av arbetstagarenhögst får omfatta per kalenderår. Till arbetstagaremed fast anställning betalas permitteringslön från erkändA-kassa enligt fastställda regler. För ett visst antalkarensdagar per kalenderår föreslås att arbetsgivaren blirskyldig att betala permitteringslön.För genomförande av förslaget krävs vissa lagändringar.LAS 21 § återfår den lydelse som gällde . PLE-lagen och PLE-förordningen blir överflödiga och upphör attgälla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra gällandepermitteringsregler.