ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub418 · 1993-01-26 00:00:00 — Konsulentstödet till synskadade elever i särskolan Att försvara den enskildes rätt till en värdig tillvaro ochatt ge röst åt de människor som inte själva med tillräckligteftertryck kan hävda sina intressen har länge varit en liberalhuvuduppgift, vi brukar benämna gruppen för det glömdaSverige. Denna motion tar upp villkoren för en av dessagrupper, nämligen synskadade elever medutvecklingsstörning.För att garantera bland annat synskadade elever igrundoch gymnasieskolan särskilt pedagogiskt stöd,inrättade regeringen förhandikappfrågor i skolan (). är ett nödvändigt komplement tilldet kommunala skolväsendet. finns 30tjänster inom denna stödorganisation som arbetar medsynskadade elever.När det gäller elever i särskolan som utöver sinutvecklingsstörning har ytterligare ett eller flerafunktionshinder är ett extra stöd nödvändigt. För att förståhur de olika funktionsnedsättningarna fungerar tillsammanskrävs specialiserad utbildning utöver vad särskolansklasslärare har.Det finns lärare som genomgått sådan utbildning, ochflera landsting har konsulenttjänster för flerhandikappadeelever i särskolan. /91 fanns det 44,5 sådanatjänster inom landstingen.Mer än hälften av alla synskadade barn har andrafunktionsnedsättningar, oftast utvecklingsstörning. Hälftenav de drygt 3 000 eleverna i träningsskolan har problem attanvända synen i inlärningen. Ytterligare drygt 200synskadade elever går i grundsärskolan.I samband med kommunaliseringen av verksamheten ärrisken stor att landstingskonsulenterna försvinner. En sådanutveckling vore olycklig. Det måste vara lika självklart försynskadade elever i särskolan som för de synskadade igrundskolan eller gymnasiet att få det konsulentstöd debehöver.Jag anser att det är viktigt att den kompetens som finnsbland landstingskonsulenterna bör tas tillvara. Därför börlandstingens konsultresurser överföras till . Detta skullege möjlighet att bygga upp kompetens så att de kan geett bättre och fortsatt stöd till elever i särskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsulentstödet till synskadadeelever i särskolan.
mot · GG02Ub420 · 1993-01-26 00:00:00 — Samverkan mellan skola och kronofogdemyndighet Gedigna ekonomiska kunskaper och kännedom ominnebörden av skuldsättningar är viktigt för dagensungdom. I då hushållsekonomin blir allt knappare förmånga familjer gäller det att verka för större kunskaper igrundläggande ekonomiska frågor. Det gäller att så tidigtsom möjligt få lära sig att hantera sina inkomster ochutgifter.Det är därför av största vikt att öka ungdomarnasförmåga att göra realistiska bedömningar av den egnaekonomiska situationen och att höja betalningsmoralen hospåverkbara grupper.Kronofogdemyndigheterna har startat en uppsökandeverksamhet i främst gymnasieskolorna. Här har man genomsin personal informerat ungdomarna om de risker som kanuppstå om man tar på sig mer än man orkar bära.Direktkontakten med myndighetens personal har varit avstor vikt för skolungdomarna. Informationen har varitmycket uppskattad. Kronofogdemyndigheterna har genomdenna skolsamverkan arbetat förebyggande och säkertväckt ungdomar till större ekonomisk insikt.Fler ungdomar borde nås av kronofogdemyndighetensinformation. är det i första hand avgångselever igymnasieskolan som möter myndighetens personal.Ungdomar borde mer än en gång under sin skoltid -- igrund- och gymnasieskolan -- nås avkronofogdemyndighetens förebyggande verksamhet.Kronofogdemyndighetens skolverksamhet borde utökasoch den förebyggande verksamhetens resurser prioriterashögre än . Skolor och kronofogdemyndigheter bordeutöka samarbetet då det gäller den förebyggandeverksamheten för spridandet av grundläggande ekonomiskinformation till ungdomarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad samverkan mellankronofogdemyndigheten och skolan för spridande avgrundläggande ekonomisk information.
mot · GG02Ub422 · 1993-01-26 00:00:00 — Kampen för en bra miljö är något som starkt engagerarmånga barn och ungdomar. Det handlar om ren luft ochrent vatten, om frisk natur för friluftsliv och rekreation ochbiodynamiskt odlad mat. Men, det är också en fråga omglobal överlevnad med regnskogarnas fortbestånd,trädplantering i ökenområden, om konflikter mellan rikaoch fattiga länder och rättvis fördelning av resurser.I princip finns tydliga miljöaspekter i alla ämnen iskolan. I det förslag till läroplan ''Skola för bildning'' somnyligen remissbehandlats begränsas miljöfrågorna alltförmycket när man för ihop miljö med teknik och föreslår attdet ska utgöra ett eget ämne. Beskrivningen avmiljöfrågornas betydelse i kursplaneavsnittet är betydligtvidare än enbart koppling till teknik. Trots detta betonasrelationen teknik--miljö särskilt, det globala perspektivetnästan inte alls. Det finns risk för att miljö blir en fråga omteknik och tekniska lösningar om förslaget skulle bliverklighet.Det finns inte heller någon naturlig anknytning mellande olika områdena i lärarnas nuvarande utbildning . Idagens skola finns miljön i biologilärarnaskunskapsområde. Det kan vara naturligt men för att miljönskall få en större betydelse måste området vidgas.Miljöfrågornas uppnående- och strävansmål bör finnasdefinierade i kursplanerna inom såväl NO- och SO-blockensom i de praktisk-estetiska ämnena. Genom detta skapasförutsättningar för ämnesövergripande undervisning,projekt, temaarbete etc. Det ger också möjlighet att sättain miljöfrågorna i naturliga sammanhang.I förslaget till ny läroplan för skolan ''Skola förbildning'', betonas att skolan har en viktig uppgift i att geöverblick och sammanhang och att praktiska och teoretiskakunskaper ska balanseras och integreras.Överlevnadsfrågorna, där miljöproblemen och jordensförsörjning ingår, har inte fått det utrymme i förslaget tillmål och riktlinjer som borde getts i enlighet med debakomliggande resonemangen. Det är av stor vikt att dekonflikter som finns mellan den industrialiserade och denicke industrialiserade delen av världen och mellan fattigaoch rika länder lyfts fram och ges utrymme i olika ämnen.Dessa frågor kommer med stor sannolikhet att varaavgörande för framtida generationers möjlighet tillfortlevnad på vår planet. Det är därför av avgörandebetydelse att skolan behandlar dessa frågor och tar det somen av sina viktigaste uppgifter.I konsekvens med läroplansförslagets grundprinciperoch med vad som ovan sagts bör ämnet teknik och miljöutgå ur kurs- och timplanen. Miljöfrågorna bör i ställetdefinieras och ges utrymme i övriga ämnen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöfrågornas betydelse iundervisningen.
mot · GG02Ub426 · 1993-01-26 00:00:00 — Funktionshindrade elevers ställning i skolan som skolsystemet görs allt friare ochkommunernas självbestämmanderätt allt större, riskerarfunktionshindrade barn att få en snävare och mer begränsadtillgång till olika utbildningsalternativ.Framtidens elever ska fritt kunna välja vilken skola devill gå i, tillåts skolorna att profilera sinundervisning åt olika håll. Detta gör att det kommer attfinnas ett antal olika valmöjligheter för morgondagenselever d.v.s. ett antal valmöjligheter för barn utanfunktionshinder.I praktiken innebär införandet av s.k. skolpeng att barnmed funktionshinder blir en extra kostnad för den skola deväljer skolpengen är inte beräknad efter dessa eleverssärskilda behov utan baserad på ett schablonbelopp.Visserligen har iskolan medel till utbildning, rådgivning och anpassadeläromedel, men skolgången kräver så mycket mer.Att göra den fysiska miljön tillgänglig för enrörelsehindrad elev kan kosta hundratusentals kronor.Brister i tillgänglighet och möjlighet att följa medklasskompisarna på samma villkor kan innebära att elevenbehöver hjälp av en assistent.Den genomsnittssumma kommunerna förmodligenkommer att använda som schablon täcker långt ifrånkostnader för elever med funktionshinder. Kommunernahar heller ingen skyldighet att avsätta ytterligare pengar tillatt följa vissa elever. Skulle en elev vilja välja en friståendeskola är beloppet bestämt till av den genomsnittligakostnaden av kommunens elever. En sådan skola hardessutom ingen skyldighet att ta emot alla elever som sökerden. Återigen blir i praktiken den funktionshindrade elevenställd på undantag.Tendensen är att organisera fler och flerspecialklasser för elever med rörelsehinder och pågymnasienivå utökas antalet platser i riksgymnasierna. Detblir naturligtvis billigare för kommunerna att skicka sinarörelsehindrade elever till redan anpassade skolor där enassistent kan användas till att hjälpa flera elever. På så sättställs färre och färre krav på offentliga miljöerstillgänglighet, nya skolor byggs utan tanke pårörelsehindrade barns behov, och tendensen att skicka justde eleverna till vissa av myndigheterna utvalda skolor ökarytterligare.Den valfrihet som framtidens skola sägs representerablir en ekonomisk valmöjlighet för kommunpolitikerna --för funktionshindrade elever blir det snarare en omöjlighetatt hävda sitt fria val.För att förhindra att elever med funktionshinder blirutsatta för någon form av press, och för att garantera derasrättigheter att fritt välja skola och utbildning, krävs atttillgängligheten på den fysiska miljön garanteras samt att defaktiska kostnaderna för utbildningen täcks, förslagsvisgenom statsbidrag.Vidare borde det i skollagen klart framgå attdiskriminering av elever p.g.a. funktionshinder ärförbjuden, och att skolor som aktivt eller passivt omöjliggörför funktionshindrade barn att ta del av utbudet inte kankomma ifråga som mottagare av statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attsäkerställa funktionshindrade elevers lika rätt tillutbildning.
mot · GG02Ub427 · 1993-01-26 00:00:00 — Betyg i ämnet estetisk verksamhet För att ge ett rikare innehåll i gymnasiestudierna ochutrymme för kreativitet och gemensamma upplevelser slogriksdagen fast att estetisk verksamhet skulle ingå som ettobligatoriskt moment i all gymnasieutbildning.Konkurrensen mellan olika ämnen gjorde att ämnetestetisk verksamhet begränsades till obligatoriska timmarpå varje gymnasieprogram, motsvarande enundervisningtimme , under totalt ett skolår. Enligtuppgift från kan riksdagsbeslutet om estetiskverksamhet inte tolkas så, att betyg inte ska ges i det.Stor frihet gavs skolstyrelserna och de enskildagymnasierna att i samverkan med gymnasisterna utformainnehållet i ämnet.Här skulle möjlighet skapas till teateruppsättningar,gemensamma bildprojekt eller sång- och musikövningar.Samarbete och gemensamma insatser för ett rikt kulturlivskulle uppmuntras.Allt detta kan säkert bli verklighet om inte kravet påbetygssättning styrde upp verksamhetsinnehållet. Betyg harsin funktion, men kan ibland vara till mer skada än nytta.Alldeles särskilt fel blir de, om de tvingar en lärare varshuvuduppgift är att entusiasmera och skapa samverkan i engrupp, att betygsätta varje enskild elevsprestationer.Då tvingas läraren att fokusera intresset på enskildaprestationer i stället för en kreativ helhet. Här finns ocksårisken att litet av glädjen i ett gemensamt engagerat arbetei t.ex. en teateruppsättning förbyts i konkurrens ochbesvikelse över uppdelningen av teatersällskapet i ettor,tvåor, treor, fyror eller femmor alternativt ännu ickegodkända, godkända, framstående etc.Det är svårt att hitta sakliga skäl för ett konventionelltbetyg i ett ämne som estetisk verksamhet. De elever som avolika skäl vill ha betyg i ämnen inom estetikblocket väljert.ex. bild eller musik som individuella val och får där sinabetyg. För den obligatoriska delen blir ämnet inte sämre aven markering i slutbetyget av att eleven deltagit iämnesstudierna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att graderade betyg ej skall ges idet obligatoriska ämnet estetisk verksamhet inomgymnasieskolan.
mot · GG02Ub428 · 1993-01-26 00:00:00 — Förebyggande av barns arbetsskador i skolan Skolan är barnens arbetsplats. Den som lederskolarbetet har ansvar för att läroplanens mål uppnås. Däriingår ett visst mått av fysisk träning, som bl.a. avser attskapa intresse för framtida nyttiga träningsvanor.Idrottsundervisningen är så kortvarig, att stabiltetablerade vanor för framtiden knappast kan förväntasannat än hos ett relativt litet antal elever.Bestående vanor att använda kroppen på ett normalt,icke skadligt sätt skapas av kontinuerlig och intresseraduppföljning av alla lärare.Detta är inte möjligt för alla rörelseorganens funktionermen bör vara möjlig för åtminstone en -- sittandet.Både för barn och vuxna finns en stor variation avarbetsuppgifter, men gemensamt för de flesta är densittande arbetsställningen. Även är sittande denvanligaste kroppsställningen.Vetenskapliga undersökningar har visat samband mellanframåtböjt huvud och huvudvärk (, ManuelleMedicin 1973, p-76 -86 och , akad.avh.1986).En rad arbeten beskriver skolbarns rygg- och nackbesvär(m.fl. Nordisk Medicin 1991; 1O6: p 71-74, m.fl. ibid p 8O-81 samt Brattberg och 1991; 23: p 2155-2157). Brattbergifrågasätter med fog, om inte arbetsskador grundläggsredan i gymnasiet.Barns rygg- och nackbesvär samt huvudvärk har oftanonchalerats. När man nu vet att de är vanliga, och att dehar samband med kroppsställningen, bör förebyggandeåtgärder vidtas redan i skolan.Även med tanke på framtida yrkesarbete är det envärdefull insats att hjälpa barnen att förvärva goda vanor attanvända kroppen i den vanligaste arbetsställningen -- attsitta.Förutsättningarna för en bra sittställning är välbekanta:anpassad höjd på stol och bord, viss lutning på bordsskivan,rätt storlek på stolens sittyta.Sittandet är en muskelaktivitet -- ett samspel mellanmuskelgrupper runt höfterna, buken, ryggen ochskulderpartierna. Om vissa muskler används mer än andrai balanseringen av kroppen, uppträder trötthet och senareäven smärta.Det normala balanserandet innebär upprepade smärrerörelser. Pauser är nödvändiga. Under dessa kan manlämpligen göra några enkla rörelser medan man sitter.Varje skolas idrottslärare kan säkert utforma ett lämpligtdylikt program. För att effekten skall bli tillfredsställande,måste programmet genomföras under alla lektioner ochsålunda kräva medverkan av alla lärare. Dessas insatserkräver ingen särskild utbildning utan bör innebärastimulans och konsekvens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bestämmelser bör utfärdas,som ålägger idrottslärare och övriga lärare i grundskolanoch gymnasiet att genomföra i motionen nämnda åtgärderför att förebygga att eleverna får arbetsskador.
mot · GG02Ub430 · 1993-01-26 00:00:00 — Föräldrars rätt att välja särskola Föräldrars rätt att välja grundskola för sina barn harspelat en viktig roll i de senaste årens skoldebatt.Föräldrar till barn med olika former av handikappengagerar sig särskilt starkt i sina barns skolgång. Barnensstora behov av stöd betyder att ett nära samarbete mellanskola och hem är en viktig förutsättning för att barnen skallfå en god skolgång.I samband med att under våren 1992behandlade regeringens proposition om ändrathuvudmannaskap för särskolan m.m., väcktes fleramotioner om att föräldrarna skulle ges det yttersta ansvaretför beslut om ett barn skulle placeras i grundskola ellersärskola. Motionerna avvisades då av riksdagsmajoriteten.Skollagen lägger det yttersta ansvaret för beslut om i vilkenskolform eleven skall gå hos samhället, inte hos föräldern.I specialmotiveringen uttalas att samråd med eleven ochdennes vårdnadshavare skall ske före beslut om att placeraelev i särskola.Vid riksdagsbehandlingen motiverades beslutet att läggadet yttersta ansvaret hos styrelsen för särskolan bl.a. medatt ett beslut om särskoleplacering baseras på såvälpedagogiska som medicinska och psykologiska utredningar.Vi har svårt att se att det faktum att ett beslutsförslagbaseras på ingående analys skall utgöra hinder för attbarnens vårdnadshavare ges ett yttersta ansvar. Inormalfallet är beslut om placering av barn i särskolaresultat av en process av kontakter och utredningar, därföräldrar och skolledning kommer fram till ett gemensamtresultat.I det fåtal fall, där uppfattningarna kan skilja sig åt,menar vi att det är av vikt för barnets fortsatta skolgång attföräldern får fatta beslutet. Den process, som beskrivitsovan, ger föräldern ett gott underlag för sitt beslut. En rättför föräldern att fatta det yttersta beslutet blir också engaranti för att samhället på olika sätt söker hitta en lösning,som möjliggör en bra skolgång för barnet och en godsamverkan mellan hem och skola.Föräldrar till handikappade barn är djupt engagerade isina barns skolgång. De torde som få engagera sig i barnensskolgång, och att samhället inte skulle ge dem samma rättsom andra föräldrar är ett allvarligt underkännande avderas kapacitet att fatta beslut med barnet i centrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av skollagen i syfte attge föräldrar till utvecklingsstörda barn ett avgörandeinflytande över val av skolform för barnet.
mot · GG02Ub431 · 1993-01-26 00:00:00 — Den snabba tekniska utvecklingen i arbetslivet, ikombination med en stor arbetslöshet, gör att många yrkeninom industri och hantverk riskerar att försvinna. Förframförallt hantverksyrken är risken dessutom stor att deinte återkommer eller får en mycket undanskymd roll iarbetslivet. Det är mycket olyckligt om så skulle ske, dåmånga hantverksyrken fyller en viktig kulturhistoriskfunktion utöver den rent yrkesmässiga.Det breda kunnande som finns inom många viktigahantverksyrken måste på något sätt bevaras.Ett sätt kan vara att införa någon form av lärlingssystem.I tider av hög arbetslöshet är det dessutom en bra ochgångbar arbetsmarknadspolitisk åtgärd att satsa på''riktiga'' och varaktiga arbeten.Genom att dessutom ge ''Mäster'' en hederstitel såsomrikshantverkare höjs statusen. Mot ett lämpligt arvodeförbinder sig han/hon sedan att ta emot lärlingar och ge demutbildning i sitt hantverk och därmed hålla hantverket i livför kommande generationer som ett arbetstillfälleskapas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökadlärlingsutbildning i syfte att stävja arbetslösheten och räddakulturhistoriska värden.
mot · GG02Ub433 · 1993-01-26 00:00:00 — har i uppdrag att utvärdera skolansverksamhet och ansvaret för att statens intentioner följs.Utan tvekan spelar läromedlen, i form av tryckta böcker,en stor roll i skolans arbete. För de flesta elever ärläroböckerna den dominerande litteraturen i skolan, och deär vid sidan av läraren den viktigaste kunskapskällan.Därför är det viktigt att läroböckerna håller god kvalitet,följer intentionerna i läroplanen, är korrekta och att de inteär tendentiösa och vilseledande.Tidigare gjordes en granskning av läromedel som skulleanvändas i skolan. En speciell nämnd hade regeringensuppdrag att genomföra granskning enligt i huvudsakovanstående och dessutom genomfördes temagranskningardär större delen av de läroböcker som användes i skolangranskades i något avgränsat hänseende. Granskningensresultat publicerades och kunde användas av lärare ochelever vid deras val av läromedel.Den erfarenhet som gjorts sedan tog överuppdraget är att granskningen, om inte upphört, så i vartfall minskat kraftigt. De som skall välja läroböcker ärhänvisade till förlagens information som självklart ärutformad för att sälja.På sikt riskerar vi att skolans mest använda litteratur helthamnar utanför granskningen av skolans verksamhet. Deresurser som står till förfogande medger inteen kvalificerad granskning som motsvarar den tidigare.Vi anser att läromedelsgranskningen är så viktig att denbör fortsätta. Formerna för den ska anpassas till modernakrav både vad gäller genomförandet och informationen omresultaten. Vi vill understryka vikten av att sakkunniga ochfristående personer genomför granskningen. Personer somarbetar utan bindningar till förlagen och enbart skall utgåfrån de krav läroplanen och andra centrala dokument ställervid sin bedömning.Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag attgenomföra en utvärdering av den nuvarandeläromedelsgranskningen och komma med förslag om hurden kan effektiviseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läromedelsgranskningen.
mot · GG02Ub434 · 1993-01-26 00:00:00 — I samband med att beslutade att göra detmöjligt för föräldrar och elever att välja skola oavsett omskolan är eller fristående undantogsriksinternatskolorna och Lundsberg skola från dennareform.Skälet till detta var dessa skolors särskilda ställning,främst att ta emot barn till utlandssvenska föräldrar, ochdärmed de särskilda föreskrifter om statsbidrag som gällerför dem. Skolorna får statsbidrag direkt från staten ochingår inte i det nya statsbidragssystemet till kommunerna.I propositionen om valfrihet och fristående skolor sägerföredragande statsrådet att det även fortsättningsvis kanvara lämpligt att kommunerna i vissa fall frivilligt betalar förelever i sådana skolor.Det är vanligt att den kommun i vilken skolan ligger haravtal med skolan som innebär att elever från kommunen gåri skolan som externatelever. En sådan ordning är till fördelbåde för skolan och kommunen.För elever från andra kommuner finns inte några sådanaspeciella avtal utan dessa elever är hänvisade tillkommunens välvilja om bidrag utgår eller inte.Från och med 1 januari har beslutat attbidragen till fristående skolor skall lämnas av varje elevshemkommun och baseras på den genomsnittliga kostnadenper elev och stadium i hemkommunen. var detvärdkommunen där skolan är belägen som lämnade bidrag.Och det var värdkommunens genomsnittskostnad somutgjorde grunden för bidragets storlek. Den nya ordningsom ansåg vara principiellt riktig redan frånbörjan möjliggjordes av de ändradestatsbidragsreglerna till kommunerna.I statsbidraget till kommunerna ingår bidrag som harsom beräkningsunderlag alla i kommunen boendeskolpliktiga elever oavsett om eleverna fullgör sin skolgångi den kommunala skolan eller inte.För de enskilda eleverna och deras föräldrar är detdärför ännu svårare att inse att om de väljer enfristående skola av vanligt slag i eller utanför kommunen såhar de rätt till bidrag från kommunen. Men om de väljer enriksinternatskola eller Lundsbergs skola, antingen somexternatelev eller internatelev, så har kommunen ingenskyldighet alls.För många elever är dessa skolor kanske den endamöjligheten att välja ett annat alternativ än den kommunalaskolan. Med dagens regler kommer valfriheten i dessa fallbara de elever till del som har föräldrar med tjock plånbok.Jag anser sammanfattningsvis att likartade villkor skallgälla såväl för elever som väljer en riksinternatskola ellerLundsbergs skola som för elever som väljer en friståendeskola. En sådan reform måste ta hänsyn till dessa skolorssärskilda ställning och behov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valfrihet och riksinternatskolor.