ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N254 · 1993-01-26 00:00:00 — Bankernas svindlande affärer m.m. och kommerskollegium vill få tillstånd en ordentlig granskning av varför revisorerna intestoppade bankernas svindlande affärer. Det finns starkt fogför en hård kritik mot revisorerna. De kan inte ha fullgjortsina förpliktelser. Det är nödvändigt att revisorernasarbetssätt granskas samt att åtgärder vidtas för att förbättraderas verksamhet. Det finns också stora risker för attsamspelet mellan bankledning och revisorer är så nära, attkontrollen även av det skälet blir otillräcklig. Alltömsesidigt beroendeförhållande, som här kan föreligga,måste elimineras. Det är nödvändigt att ha heltsjälvständiga revisorer.Även finansinspektionens verksamhet och roll finnsstarka skäl att kritisera. Det är påkallat att göra en översynav reglerna och deras tillämpning. Det behövs enförstärkning av verksamheten. Det är också av storbetydelse att finansinspektionens chef uppfyller högt ställdakrav. Försummelser av det slag som förekommit är integodtagbara.Vissa bankers fallskärmsavtal är uppenbart oskäliga ochutmanande. Det finns redan en lagstiftning i avtalslagenenligt vilken uppenbart obilliga avtal kan lämnas utanavseende eller jämkas. Det är givetvis av stor betydelse attalla möjligheter tillvaratas för att på rättslig grund uppnårättelse då samhälleliga ägarintressen berörs.Med hänsyn till att vissa invändningar gjorts beträffandetillämpligheten av generalklausulen i avtalslagen, finns skälatt göra en översyn av den för att klara ut om någonförändring kan vara påkallad med hänsyn till de storaekonomiska intressen som står på spel. Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagenhos regeringen begär en utredning och översyn av debestämmelser som gäller för bankrevisorer ochFinansinspektionen samt strikt tillämpning och ev.förbättring av gällande lagregler för att komma till rättamed uppenbart oskäliga fallskärmsavtal.
mot · GG02N257 · 1993-01-26 00:00:00 — Monopolet på skattefinansierad verksamhet Erfarenheten från visar attskadeverkningarna av monopol är djupa och omfattande.Välfärdsförlusterna i form av fattigdom, miljöförstöring ochsocial misär är större än vad som varit känt.Även marknadsekonomier hämmas av monopol. ISverige har en stor och ökande del av samhälletsverksamhet undandragits konkurrens främst genomuppbyggnad av offentlig verksamhet. En utbreddföreställning inom landsting, kommuner och staten är attskattefinansierad verksamhet skall utföras i egen regi. Avmedborgarna gemensamt finansierad verksamhet blirdärmed ett monopol för offentlig sektor.Detta synsätt skadar landets välfärd och drabbar särskiltverksamhet som av sociala eller andra skäl är helt eller i höggrad skattesubventionerad t.ex. social service, sjukvård ochutbildning. Nackdelarna får bäras främst av dem som ärberoende av tjänsterna och dem som producerar dem menäven av samhället i stort.För att bryta dessa monopol börkonkurrenslagstiftningen och konkurrensverkets tillsynockså avse sådan verksamhet som helt eller i mycket höggrad finansieras via skatter.Utgångspunkten för konkurrensverkets granskning skallvara densamma som vid annan konkurrensövervakning.Det får inte förekomma någon diskriminering till förmånför viss verksamhet. Det faktum att en verksamhet äranknuten till den skatteuttagande enheten bör normaltföranleda extra uppmärksamhet för att säkra ett juste ochhederligt konkurrensförfarande.I undantagsfall kan offentligt monopol vara nödvändigt.Det gäller vid myndighetsutövning och vid utövandet avsamhällets tvångsmakt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utsträckakonkurrenslagstiftningen och tillsyn tilloffentlig verksamhet.
mot · GG02N258 · 1993-01-26 00:00:00 — De statliga företagen har mycket stor betydelse försysselsättningen i de s.k. skogslänen. De statliga företag,som är verksamma inom basnäringarna, skogs-, gruv- ochstålindustrin, är i huvudsak lokaliserade till dessa områden.Detsamma gäller också vattenkraftproduktion.En utförsäljning av de statliga företagen på ett sådant sättsom borgerliga majoritet har fattat beslut om,kan komma att leda till mycket svåra följder försysselsättningen inom det nämnda området. Det finns,enligt vår mening, inte anledning att sälja ut välsköttaföretag, som ger ett bra ekonomiskt resultat över enkonjunkturcykel. Vi motsätter oss bestämt utförsäljning avde naturtillgångar, som staten äger. Det gäller inte minst viden försäljning av , , , NCBoch . Det finns en uppenbar risk att en privat köpareinte är beredd att ta det långsiktiga ansvar som krävs i dessabranscher. I stället finns en risk att köpet sker av kortsiktigaintressen, som t.ex. att komma åt råvarubaser ellermarknadskanaler. Detta kan då innebära atttillverkningsenheter inom regionen läggs ner medförödande lokala konsekvenser.Det förändringsarbete som har skett under densocialdemokratiska regeringsperioden av de statligaföretagen, har varit inriktat på att stärka och omorganiseraföretagen för att uppnå ett bättre resultat. Detta arbete harlyckats mycket bra, och de statliga företagen är enmycket välskött företagsgrupp. Efter en i vissa delar svåromvandlingsprocess utmärker sig nu denstatliga företagsgruppen för goda resultat.Vi motsätter oss inte fortsatta förändringar av detta slag,som även kan innebära försäljning av olika enheter.Däremot motsätter vi oss bestämt den utförsäljning påideologiska grunder, som efter regeringensförslag har fattat beslut om. Att sälja ut konjunkturkänsligaföretag i en lågkonjunktur är en mycket dålig idé. Detinnebär att staten i så fall säljer till underpris, vilket gynnarköparna på skattebetalarnas och de anställdas bekostnad.Under hösten träffades också en uppgörelse ommoratorium inom detta område, innebärande att man inteskall fullfölja den omfattande utförsäljning som planerats. eventuella fall som försäljning kan bli aktuell skall mansamråda om detta.Vi anser att ett förvaltningsbolag för statens företagåterigen skall bildas för att få en effektiv drift av de statligaföretagen. Det som sker är en återgång till den gamladriftformen, där företagen sköts direkt från kanslihuset.Detta innebär en mer politisk ledning av företagen, somnuvarande regeringspartier har varit starkt kritiska mot iopposition.Vi kräver att regeringen lever upp till moratoriet pådetta område och inte säljer ut statens företag ochnaturrikedomar av ideologiska skäl. I stället bör regeringenöverväga att bilda en statlig skogskoncern, bestående avDomänverket, och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bilda ett förvaltningsbolag förstatens företag för att få en bättre ledning,2. att hos regeringen begär att försäljningen avstatens företag och naturtillgångar stoppas och attregeringen i stället överväger att bilda en statligskogskoncern.
mot · GG02N261 · 1993-01-26 00:00:00 — Konkurrensneutralitet mellan olika företagstyper vid nyföretagarlån I regeringens proposition 1992/93:82 angående kapitalför nya företag m.m. lämnades förslag till riktlinjer för ochorganisation av statens medverkan vid finansiering avföretagsetableringar och utvecklingsprojekt i unga företag.I regeringens budgetproposition 1992/93:100 bilaga 13() hänvisas till beslut ianledning av förstnämnda proposition som ett exempel pååtgärder i ett program för stimulans av tillväxten i små ochmedelstora företag (s 5). Medel om sammanlagt 6,5miljarder kronor för att förbättra riskkapitalförsörjningenför små och medelstora företag avsattes redan våren 1992.Ett särskilt nyföretagarlån införes nu riktat till nya ochunga företag.Inför riksdagsbehandlingen av förslaget omnyföretagarlån framhölls bl.a., att även kooperativa företagoch ekonomiska föreningar bör kunna beviljasnyföretagarlån. De kooperativa företagen kommer att blien viktig kraft i den ekonomiska utvecklingen under 90-taletoch bör därför inte uteslutas från lånemöjlighet, anfördes ien motion i ärendet.I svensk rätt är konkurrensneutraliteten mellan olikaföretagsformer en viktig hörnpelare. Samma betydelsefullainställning kännetecknar EG-rätten som i olika direktiv ocharbetsprogram, liksom i självt, betonarlikvärdiga villkor mellan olika företagstyper.Det måste därför betraktas som ett ''olycksfall i arbetet''när (1992/93:NU19) uttalar att ''det är lämpligtatt göra en sådan avgränsning till aktiebolagsformen somförordas i departementspromemorian och propositionen.Aktiebolagsformen innebär bl.a. att kontrollen av attmedlen används för de avsedda syftena underlättas. Vidareinnebär en avgränsning till aktiebolagsformen att mindreuthålliga företagare avskiljs.Utskottets uttalande är här befäst med flera sakliga fel.För det första är det aldrig lämpligt att göra enavgränsning till aktiebolagsformen. Det är både olämpligtoch, enligt EG, olagligt.För det andra finns det ingen skillnad i insynsmöjlighetermellan aktiebolag och ekonomiska föreningar.För det tredje torde erfarenheter beträffandeuthålligheten i företagandet snarare tala för denkooperativa formen än bolagsformen mätt i konkurserm.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att, med ändring av tidigare beslut(prop. 1992/93:82, NU19), ekonomiska föreningar skallvara berättigade till nyföretagarlån på samma villkor somaktiebolag.
mot · GG02N262 · 1993-01-26 00:00:00 — Yrkeskrav inom bank- och fastighetssektorerna Avslöjanden om spekulationer, felbedömningar ocht.o.m. utredningar om ekonomisk brottslighet inom bankoch fastighetssektorerna väcker undran om de som i högstagrad påverkar samhällsekonomin har tillräckligakunskaper.Av de ca 120 000 anställda inom ovan nämnda sektorerhar högskoleutbildning och hos fastighetsmäklare ärmotsvarande siffra 2 %.För banktjänstemän, fastighetsvärderare,fastighetsmäklare, bostadsrättsbildare ochfastighetsförvaltare har ingen utvärdering gjorts om vaddessa yrkesgrupper skall kunna behärska. När det gällert.ex. bankärenden och husaffärer måste kunderna kunnalita på att de råd och förslag som ges grundar sig på gedigenkunskap, likaså skall smarta kunder inte kunna luraanställda inom bank och fastighetssektorerna.Efter alla missförhållanden som kommit bört.ex. tillsätta en utredning somkartlägger vad nämnda yrken kräver för kvalifikationer föratt ett bra arbetsresultat skall kunna uppnås. resultat som grund bör landets universitet ochhögskoklor uppmuntras att erbjuda kursprogram omvidareutbildning för yrkesverksamma inom bank- ochfastighetssektorerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inventering av yrkeskraven påanställda inom bank- och fastighetssektorn.
mot · GG02N263 · 1993-01-26 00:00:00 — Konkurrensneutralitet i samband med statens stöd till banker m.fl. I samband med stödåtgärder från statens sida tillbankerna för att bl.a. klara av nödlidande fastighetskrediterhar en besvärande snedvridning av konkurrensen påfastighetsmarknaden uppstått. Konkurrensneutralitetenhar satts ur spel.Detta förhållande kommer att få förödande effekter för''normala'' fastighetsbolag med en fungerande ekonomi.Avskrivning av fastighetskrediter och/eller s.k. mjukalån, dvs. krediter till starkt subventionerade räntor, gör atthyrorna kan sättas till en nivå som klart understigersjälvkostnaderna för motsvarande lokaler i ''normalt''finansierade fastigheter och fastighetsbolag.Detta kommer att leda till att idagekonomiskt fungerande fastigheter/fastighetsbolag hamnari svårigheter som i sin tur kommer att leda till ett ökat antalobeståndssituationer.Därför är det viktigt att det vidtages åtgärder föratt skapa konkurrensneutralitet inom fastighetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensneutralitet i sambandmed statens stöd till banker och bankanknutnafastighetsbolag.Stockholm den 25 januari 1993Siw ()
mot · GG02N266 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt de regler som gäller förkreditupplysningsverksamhet skall den ''omfrågade'', omhan är fysisk person, erhålla information dels om att enkreditupplysning är tagen på honom, dels omfrågeställarens identitet. Från denna regel finns ettundantag.En kreditupplysning avseende en juridisk person(företag, ekonomisk förening, stiftelse) innehåller iblanduppgifter om enskilda styrelseledamöters eller omföretagsledningens ekonomi. För en enskild kreditgivarekan det vara av intresse att få uppgifter härom, särskilt ompersonerna ifråga också är delägare i bolaget.När den omfrågade är en juridisk person finns det ingenskyldighet för kreditupplysningsinstitutet att underrättadem som omfattats av kreditupplysningen om att och avvem sådan upplysning begärts. Det är visserligen inteförbjudet att göra det, men kreditupplysningsinstituten harmotsatt sig sådan informationsplikt bl.a. med hänvisning tillatt det kan te sig affärsmässigt olämpligt att avslöja för enpotentiell kund att kreditupplysning av denna omfattningtagits.Oavsett i vilket sammanhang en kreditupplysning begärsav en fysisk person borde denne ha rätt att bli informeradom att kreditupplysning är begärd och av vem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga informationspliktenangående kreditupplysningar så att denna också innefattarförfrågan om en juridisk person.
mot · GG02N267 · 1993-01-26 00:00:00 — I finns ett idécenter som kan utgöra en förebildför skapandet av andra idécentra i landet. Det finns ettuppenbart behov av idécentra på många håll i landet.Förutsättningarna för en idécentrasatsning måste redas ut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna fören satsning på s.k. idécentra på flera platser i landet.
mot · GG02N268 · 1993-01-26 00:00:00 — Företagsnedläggningar och arbetslöshet är det störstahotet mot vår välfärd. I dessa extremt dåliga tider är detmycket viktigt att ta till vara och utveckla människorsintresse och vilja att själva ta ansvar för att utveckla olikaverksamheter. Det finns i landet ett växande intresseför både enskilda och grupper av enskilda att samarbeta ikooperativ, för att klara av uppgiften att starta en nyverksamhet.Sedan 1986 har statligt stöd genom Kooperativa rådetutgått till lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU).Dessa finns runt om i landet och de har bildats just för attge rådgivning och stöd till dem som vill starta kooperativ.Stödet är i jämförelse med det som utgår viautvecklingsfonderna marginellt, men har ändå inneburit enbas som gett dessa LKU chans att bedriva en rådgivandeverksamhet. En långsam ökning av anslaget har också gettmöjlighet för nya LKU att utvecklas utan att de gamla harfått minskat stöd.I årets budgetproposition föreslås en minskning avanslaget, vilket innebär att flera LKU är hotade. Det är itider som dessa som stödet behöver utvecklas, inteavvecklas, för att ta till vara den kraft som enskildamänniskor i grupp vill satsa på att klara sin ekonomi.Den kooperativa sektorn i är av tradition storinom jordbruket och inom konsumentkooperationen. Denutveckling som skett har främst gälltservice i småskalig regi. Vid tillkomsten avföräldrakooperativa daghem bl.a. i och Jämtlandhar LKU:na varit ett stöd för glesbygdsbornas strävan.Vidare har en del av förnyelsen inom den offentliga sektornkunnat ske tack vare rådgivning från LKU.Att nu dra ner stödet och hota existensen av dennarådgivning är enligt vår mening en helt felaktig signal till demänniskor som försöker hitta egna lösningar på den svåraarbetsmarknadssituation som råder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till kooperativt företagande.
mot · GG02N269 · 1993-01-26 00:00:00 — har lokala kooperativautvecklingscentra (LKU) växt upp runt om i vårt land.Dessa LKU har haft stor betydelse för människorsmöjlighet att genom att organisera sig i kooperativa företagta ett ansvar för sin välfärd.Dalarnas kooperativa utvecklingscentrum är enekonomisk förening med 32 andelsägare -- kommuner,landsting, företag och organisationer -- som har enbudget på . Förutom de pengar somandelsägarna har anslagit har LKU genom erhållit till sin årsbudget.I regeringens proposition har anslaget till kooperativutveckling minskat med vilket innebär att stödettill landets LKU minskar. har det i landet bildatsflera LKU, något som ytterligare reducerar möjligheternatill att behålla det ekonomiska stödet till varje LKU.I budgetpropositionens bil. 14 har ett nytt anslag, F 4,förts in. Det är på och skall användastill utvecklingsarbete inom verksamheter som varit eller ärkommunala angelägenheter. Det skall inriktas mot ihuvudsak barn- och ungdomsverksamhet, men skall ocksåutveckla generationsövergripande verksamheter i nyaformer. Det är enligt oss motionärer precis så lokalakooperativa utvecklingscentra arbetar. Vi ser därför ingenanledning att minska anslaget till dessa LKU från 5,2miljoner kronor till . Stödtill kooperativ utveckling bör behållas minst på sinnuvarande nivå och det nya anslaget under F 4 minskas imotsvarande grad.Man skall inte enligt vår mening i sin iver att förändraoch förbättra riva ner något som som fungerar bra. Somexempel kan nämnas att sedan LKU i bildades1987 har 80 kooperativ startats i länet. På detta sätt harmellan 400 och 500 arbetstillfällen skapats och en stor del avlänets välfärd har tryggats på detta sätt. Möjligheterna attfå hjälp med att starta kooperativ är särskilt angelägna i ettskogslän där avstånden är långa och möjligheterna till attskaffa ett arbete är små. Genom kooperativen har billigaarbeten skapats som välfärden byggts ut ochkommunerna avlastats. Ett kooperativ skapar ocksåengagemang över generationsgränserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagen resp. F 4 i bil.
mot · GG02N270 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett av småföretagens största problem ärkapitalförsörjningen. Svårigheterna att få fram riskkapitalsamt att få krediter i bank är, i rådande krissituation inombankvärlden, mycket stora.Bankerna är inte bara ovilliga att ge nya krediter. Detycks också i väsentlig utsträckning vara inriktade på attkraftigt dra ner sina kreditvolymer. Detta drabbar demindre företagen i form av uppsägning av krediter,amorteringskrav, krav på tilläggssäkerheter m.m. I enlågkonjunktur då likviditeten ofta är ansträngd blir dessakrav ofta förödande för företagen.Bankerna måste ta sitt ansvar för att fylla den uppgift dealltid haft, nämligen att i lågkonjunktur hjälpa företagenöver tillfälliga likviditetssvackor. Många fallissemang ochkonkurser som normalt hade kunnat undvikas sker nu i alltstörre omfattning. Rekonstruktioner försvåras avbankernas ovilja att lämna krediter.Finansinspektionen, vars huvuduppgift inte är attbevaka enskilda kredittagares intressen, kan inte göramycket åt situationen. har varkenresurser eller kompetens att ta upp frågan omföretagskrediter. Enda utvägen för en kredittagare somanser sig felaktigt behandlad av en kreditinstitution är då attinleda en rättslig process.För att komma tillrätta med problemet skulle en särskildnämnd behöva inrättas, en kreditmarknadsnämnd, meduppgift att pröva bankernas agerande i vissa situationer. finns redan på aktiemarknadens område,, och torde ha sin främsta funktiongenom att verka preventivt.Nämnden skulle kunna pröva ärenden som beröruppsägning av lån, krav på amorteringar som ej avtalats,krav på tilläggssäkerheter, borgensfrågor m.m. Genomuttalanden av nämnden om vad som i skilda situationer kananses vara god banksed skulle nämnden kunna påverkapraxis inom kreditområdet och verka vägledande förbehandling av vissa kreditärenden.Det bästa vore om bankerna kunde ta initiativ tillinrättandet av en kreditmarknadsnämnd, alltså genomföraen självsanering. Om inte det låter sig göras bör staten taansvaret för att få till stånd en kreditmarknadsnämnd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av enkreditmarknadsnämnd.
mot · GG02N273 · 1993-01-26 00:00:00 — Insyn på provnings- och kontrollområdet Genom upprättandet av går in i ettnytt och annorlunda system för provning och kontroll avprodukter.Det hittillsvarande systemet med riksprovplatser ersättsav ett system lika över hela EES-området. Dennaanpassning till innebär en övergång till ettöppet system som innebär fri konkurrens mellan alla somuppfyller kraven på kompetens. Riksprovplatssystemetförutsätts upphöra till den 1 januari 1994.Genom att löntagarorganisationerna i de hittillsvarandesystemen haft representation i styrelser och andra organsom burit upp verksamheten har en betydande grad avtransparens funnits i systemen vilket skapat tilltro tillverksamheten. Detta måste ha betytt mycket förorganisationens syn på närmandet EFTA--EG.Den nya ordningen för provning och kontroll samt dennya synen på representation i rader av aktuella organ harradikalt ändrat på insynen i systemen.Löntagarorganisationerna är inte längre representanteri Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) som har tilluppgift att i samråd med berörda sektorsmyndigheterbedöma organ som kan komma i fråga för de aktuellakontrollförfarandena enligt den nya ordningen.Eftersom löntagarorganisationerna inte längre finnsrepresenterade i sektorsmyndighetens styrelse och inteheller i de hittillsvarande riksprovplatsernas styrelser har enkraftig försämring inträtt i insynen. Denna radikaltförändrade situation kommer att vända den tilltro tillsystemen som rått till dess motsats: misstro. Detta ärolyckligt ur många aspekter och kommer självfallet attinverka på den kommande folkomröstningen ommedlemskap för i EG.Ett ytterligare inslag i denna process är förslaget attavveckla det s.k. målrelaterade bidraget tillstandardiseringen. Genom detta försämras möjligheternaför såväl konsumenterna som arbetstagarna att aktiverastandardiseringsprojekt inom sina områden.Vi ser en fara i att insynen i de mycket kompliceradesystemen för provning och kontroll samtstandardiseringsverksamheten försämras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hurarbetstagarnas insyn och möjlighet till påverkan iprovnings- och kontrollsystemen liksom istandardiseringsverksamheten skall kunna förbättras.
mot · GG02N274 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska spekulationsekonomin under 80-taletbyggde i stor utsträckning på att finansiärer köpte uppföretag, styckade dem, och sålde delarna vidare medbetydande avans. Detta var förödande för vårt näringslivsframtida styrka. Såväl kapitaltillgångar som kompetensföröddes genom dessa manövrar.Industrialister i tidigare epoker, liksom japanerna ,köpte företag för att ge dem en långsiktigt positivutveckling.I har man haft samma problem. Där överväges förnärvarande en ny lagstiftning som innebär att den somköper upp ett livskraftigt företag också blir skyldig attbehålla företaget i fråga . Härigenomnödvändiggör man att företaget hålles långsiktigt välsköttom uppköpet skall generera vinst för köparen.Det är angeläget att utreda om inte en liknandelagstiftning skulle kunna ge en långsiktigt starkareutveckling av svenskt näringsliv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagsköp.