mot · GG02U283 · 1993-01-26 00:00:00 — har gått sedan , Lettlandoch på nytt erkändes som självständiga stater.Betydande insatser har gjorts från många håll, för att stödjadessa länders återuppbyggnad avkommunistisk diktatur, socialistisk planhushållning ochrovdrift av naturresurser.Ett betydande reformarbete har också inletts i de treländerna. Längst har man kommit i , där i synnerhetvalutareformen måste beskrivas som en framgång.Samtidigt är det uppenbart att svårigheterna är mycketbetydande, och i vissa avseenden större än vad mångaförutsåg när den nationella självständighetenåterupprättades.I andra motioner tar enskilda ledamöter från Folkpartietliberalerna upp olika specifika synpunkter på samarbetetmed och de tidigare kommuniststyrda länderna iÖst- och . I denna motion har vi samlat någraövergripande synpunkter på hur vi från svensk sida börförhålla oss till några av de viktigaste problem som möteross i Baltikum.Demokratin måste skyddasDet demokratiska systemet har i formell meningåterupprättats genom de fria val till riktiga nationellaparlament, samt de presidentval, som hållits i ochLitauen. I kommer motsvarande val att äga rum1993.Men de nya eller återupprättade demokratiska systemenär sköra. Ett av flera problem är att någon stabil ochrepresentativ partistruktur inte uppstått. Bristen påpraktisk erfarenhet av hur problem löses inom denparlamentariska demokratins ramar kan också orsaka attnödvändigt reformarbete på andra områden bromsas ellerkör fast och förtroendet för den representativa demokratinsinstitutioner kan försvagas ytterligare. Valdeltagandet harvarit lågt i de val som hållits och manöverutrymmet förkrafter som önskar återupprätta den gamla politiska ochekonomiska ordningen kan bli riskabelt stort.Det är därför angeläget att det svenska stöd som ges tillkunskapsuppbyggnad till väsentlig del inriktas på insatsersom kan förstärka demokratin i Baltikum.Ett särskilt problem i sammanhanget gäller den judiskabefolkningens ställning (i ), mot bakgrund av denförintelse av judarna på baltiskt territorium somgenomfördes under den nazistiska ockupationen underandra världskriget. Regeringar och ansvariga politiker harockså varit noga med att betona att sanningen om både dennazistiska och kommunistiska ockupationen måste kommafram, inte minst i läroböckerna, och att judarna i Baltikummåste garanteras fulla mänskliga och medborgerligarättigheter. Här finns stora möjligheter till samarbete medhistorieforskning i andra länder, t.ex. i , eftersomtrovärdig forskning om inte kunnat bedrivasunder den sovjetiska tiden. Det är viktigt att det svenskasamarbetet med bedrivs i medvetande om demänskliga katastrofer som drabbat dessa länder och omvikten av insatser på alla plan för att bygga upp öppna ochtoleranta samhällen i dag.Suveräniteten måste bevarasDen statliga suveräniteten har återupprättats, men hotenkvarstår alltjämt. Ett av dessa består i att den f.d.sovjetiska, numera ryska, militären dras tillbaka endast ilångsam takt samt att nationalistiska och militära kretsar iRyssland långt ifrån alltid accepterat att de baltiska staternaär självständiga.Sverige har agerat på ett berömvärt sätt för attunderlätta träffande av avtal som skall garantera truppernastillbakadragande. I budgetpropositionen föreslås också attsvenskt stöd skall kunna utgå till uppbyggande av sådanastatsfunktioner som är nödvändiga för hävdande avsuveräniteten, t.ex. när det gäller tull och kustbevakning.Om den ekonomiska och politiska krisen i skulleleda till ett sönderfall av politisk och militär ordning på denryska sidan, blir detta stöd sannolikt än viktigare. Sverigeoch måste känna ett ansvar för säkerhet.Deltagande i internationella organisationer framstår idetta perspektiv som något av ett skyddsnät för de baltiskastaterna. Det är oroande av deras inträde i Europarådetfördröjts. Orsaken är i huvudsak de problem kring denryskspråkiga befolkningens ställning som aktualiseratssedan självständigheten återvunnits. Kritik kan förvissoriktas mot inslag i den politik som förts på baltiskthåll. Dock måste det stå klart att de påståenden ochbeskyllningar som framförts från ryskt håll inte har någonmotsvarighet i de rapporter som lämnats av utländskaobservatörer eller i de synpunkter som framförs avrepresentanter för de ryskspråkiga i de baltiska länderna.Det är önskvärt att frågan om de baltiska ländernasmedlemskap i snart kan lösas och att även ettdemokratiskt kan ta plats där som fullvärdigmedlem.Frihandeln måste utvidgasSverige har slutit frihandelsavtalmed , och . Det är utmärkt, mensamtidigt borde pröva möjligheten att upphävaockså de återstående restriktioner som finns, i synnerhet påjordbruksområdet.Avtalen måste, helt naturligt, upphöra att gälla den dagsom blir medlem i EG och därmed ansluter sig tillgemenskapens tullpolitik. Det är av största vikt att desvenska förhandlarna med EG klargör att inte kanmedverka till att de baltiska länderna genom svenskt EG-inträde förlorar handelsmöjligheter som de har fått genomfrihandelsavtalen. Som medlem i EG bör med allkraft verka för fullständig tullfrihet för export till från nya demokratier.Det svenska samarbetetDet svenska samarbetet med innebär i förstahand kunskapsöverföring med koncentration tilluppbyggande av demokrati och rättssamhälle,marknadsekonomi samt miljöinsatser. Dessutom görsinsatser för makroekonomisk stabilisering.Ett nödvändigt inslag i utvecklingen mot fungerandemarknadsekonomi är att handel och utländska investeringarkommer igång. Det är därför glädjande att regeringen nuockså föreslagit svenska exportkreditgarantier förBaltikum. De åtaganden som redan gjorts är inte destomindre begränsade. Det är angeläget att det svenskasamarbetet fortsätter på minst oförändrad ekonomisk nivånär det nuvarande treårsprogrammet upphör. bördet betonas att den bästa möjligheten att få fram storaekonomiska resurser för insats i är samarbete påeuropeisk nivå, i första hand genom EG.Just nu ser vi början på vad som kan visa sig vara enbetydande flyktingström från och kanske frånandra områden via och till . Debaltiska länderna har mycket små egna möjligheter attkontrollera vad som sker. Eventuella svenska insatser föratt förstärka baltiska gränskontroller och de resurser sombaltisk polis disponerar för att spåra upp maffia och andrakriminella element som medverkar i människosmugglingenkan under inga omständigheter få gå ut över de resurser somställts till förfogande för ordinarie samarbete mellanSverige och de baltiska länderna.Miljösituationen i är fortsatt allvarlig. Detmåste stå klart att en miljökatastrof när som helst kaninträffa någonstans i något av de baltiska länderna och attknappast några resurser finns till hands för att i så fall klaraav situationen. Beredskap måste därför finnas att användamedel ur det svenska katastrofbiståndet i ,antingen om en miljökatastrof inträffar eller om någotannat allvarligt händer. I de fall då stöd till miljövårdandeinsatser i skulle ge större total effekt om de gjordesi måste prioriteringen alltid vara att insatser iBaltikum skall göras i första hand. Frågan hur svenskaföretag ytterligare kan stimuleras att medverka i störremiljösatsningar i bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betoning av insatser som kanförstärka demokratin i de baltiska staterna,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de baltiska länderna möjligt bör tas upp somfullvärdiga medlemmar av ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgad och befäst frihandelmellan och de baltiska länderna,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eventuellt stöd till de baltiskaländerna för att få kontroll över flyktingströmmar överbaltiskt territorium,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsättning av det svenskasamarbetet med på minst nuvarande ekonomiskanivå också sedan det nuvarande treårsprogrammet upphört,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stimulanser tillmiljösatsningar i Baltikum.2