mot · GG02T216 · 1993-01-26 00:00:00 — Därvid bör en nationell planeringövervägas av strategiskt viktiga terminaler för omlänkningmellan de olika transportslagen. Skulle detta inte varamöjligt kräver vi att en utredning tillsättes meduppdrag att utreda sjöfartens roll i den framtidatrafikpolitiken. I uppdraget bör bl.a. ingå att utredaförutsättningarna för en svensk kustsjöfart, och deeuropeiska sjövägarnas betydelse för vårt land.Framtidens sjöfartspolitikSamhället måste ta sitt ansvar för att tillsammans medsjöarbetsmarknadens parter stärka rederinäringensinternationella konkurrenskraft. Detta måste ha som målatt tillgodose det nationella intresset av att kunna bevaraoch utveckla en handelsflotta under svensk flagg. Detförekommer i ett flertal västeuropeiska länder olika formerav stöd till sjöfarten. Svensk sjöfart bör få möjlighet attkonkurrera på lika villkor. Det är mycket angeläget att denmycket kapitalintensiva rederinäringen får verka medlångsiktigt gällande statliga spelregler av såväl politiskt somekonomiskt slag. Regeringens politik sträcker sig enligtproposition 1992/93:128 inte längre än till halvårsskiftet1993. Detta är naturligtvis djupt otillfredsställande.Vi socialdemokrater motsätter oss en anpassning avsvensk sjöfartspolitik i riktning mot ett internationelltfartygsregister. Ett register som betyder att sjöfackligaorganisationer i lag förbjuds att förhandla för utländskamedborgare. Det får inte bli så att utländska sjömän blirbilligare än svenska genom lägre löner och sämre socialavillkor. Vi kan inte acceptera förslag som inskränkerarbetstagarnas rätt att fritt och utan inblandning av statenorganisera sig fackligt och låta fackföreningarna slutakollektivavtal om anställningsförhållanden. Visocialdemokrater kommer alltid att stå för likhet inför lagenoberoende av ras, religion, trosåskådning, nationalitet elleretniskt ursprung.Den mycket allvarliga olyckan vid visarpå de risker som finns med bekvämlighetsflaggade fartyg.Detta gäller såväl fartygens standard som deanställningsförhållanden som gällde på det aktuellafartyget.Vi kräver att regeringen skyndsamt bör föreläggariksdagen förslag till en långsiktig sjöfartspolitik med klarabesked om vad rederinäringen har att rätta sig efter underöverskådlig framtid. Vi menar dessutom att svensksjöfartspolitik inriktas så att den närmar sig densjöfartspolitik som man inom EG arbetarmed att fastställa.FritidsbåtsregistretSommaren 1991 fanns det 276 000 båtar registrerade i fritidsbåtsregistret. För ägare,allmänhet, polis, försäkringsbolag m.fl. är det av stort värdeatt kunna identifiera en båt vid färd och i hamn. Trygghetenökar som stora besparingar i form av uteblivnaräddningspådrag och andra insatser kan göras. Deborgerliga partierna har alltsedan registret tillkomnegligerat denna positiva effekt. borgerligamajoritet beslöt , trots stark kritik från tungaremissinstanser, att ta bort fritidsbåtsregistret.Vi socialdemokrater anser att ett bra fritidsbåtregister ären viktig sjösäkerhetsfråga och att ett sådant register böråterinföras . Vi föreslår också att avgiften sätts så attregistret blir självfinansierat.Flyg och luftfartVi har tidigare uttalat farhågor för om det är möjligt attinom loppet av etablera fri och reell konkurrenssamtidigt som det införs ett system som garanterar flygtrafiki sådana delar av landet där reella resealternativ till flygetsaknas. Regionalflyget bl.a. i måste garanterasockså på en avreglerad flygmarknad.Staten har genom sitt engagemang i åtagit sigett ansvar gentemot flygresenärer och flygföretag att drivaen s.k. ''navflygplats''. Tillräcklig kapacitet måste därförfinnas på . Det är inget större problem , menlångsiktigt måste resurser finnas. Brist på start- ochlandningsmöjligheter kan komma att bli ett effektivt hinderför en verklig konkurrens. Den tredje rullbanan bör byggasut för att tillgodose nu förutsägbara framtida behov.Den ökande flygtrafiken på utgör ett hot motArlandas funktion som navflygplats. harstaten via också ansvar för driften påBromma flygplats. Regeringen bör deklarera attstaten inte kommer att ta något ekonomiskt ansvar för enregional flygplats i efter 1996. Fråganom en sådan flygplats för måste lösasav regionen på samma sätt som övriga regioner i landet taransvar för sina flygförbindelser.Ökade kunskaper om kommunikationerI diskussioner om miljöpolitik, Europapolitiken,regionalpolitiken m.fl. områden spelar trafiksystemensutformning en stor roll. Kunskapen om hur transporter ochtrafiklösningar påverkar och samspelar med andra politiskaområden är enligt vår mening otillräcklig. Organisationenav svensk transportforskning är alltför splittrad ochklarar inte de uppgifter som krävs i en delvis ny situationinom kommunikationsområdet. En utredning arbetar ocksåmed transportforskningens organisation.Vi vill dock markera att de resurser som tillförs föroffentlig tillgänglig forskning, mot bakgrund av dennasektors centrala och ökade betydelse för samhälletsutveckling, får utökas.Med tanke på att alla tycks vara överens om att har chans att bli ''infrastrukturens årtionde'', är detrimligt att mer resurser tillförs forskningen i samband meden total översyn av de totala statliga forskningsresurserna.Att i detta läge signalera nedskärningar enbart inom VTImed mångmiljonbelopp är enligt vår uppfattning heltfelaktigt. Hela delprogram inom VTI:s forskning skulle, omdetta förslag genomfördes, läggas ned. Den typ av forskningsom skulle beröras får inte ses som enbart en utgiftspost,utan som ett medel för att kunna effektivisera enverksamhet och som en investering för framtiden.Vi socialdemokrater anser att ökade resurser börtillföras transportforskningen i samband med en översyn avstatens totala forskningsresurser. Men fram tills detta ärmöjligt, skall minst oförändrade resurser avsättas för dettaändamål. Eventuellt nödvändiga rationaliseringar bör skegenom ett utökat administrativt samarbete mellan VTI,SGI och TFB. (Eventuellt kan sammanslagning i vissa fallbli nödvändig.) Detta alternativ drabbarforskningsverksamheten minst och kan därmed medverkatill att viktig forskningskompetens bibehålles. kanman åstadkomma en högre kostnadseffektivitet inomtransportforskningsverksamheten.Åtgärder mot arbetslöshetenLäget på arbetsmarknaden i blir alltmer kaotisktför . Hundratusentals svenskar är redan, och flerberäknas bli, arbetslösa . pågår inomstatens olika organ, verk och myndigheter storaförändringar, rationaliseringar och effektiviseringar. Dettaförändringsarbete är nödvändigt om den offentligaverksamheten skall kunna ge god service.Situationen på arbetsmarknaden är emellertid nu såspeciell att annorlunda och mer drastiska åtgärder måsteprövas för att hålla nere arbetslösheten. Visocialdemokrater har fört ingående diskussioner om hur vipå olika sätt kan medverka till att begränsa arbetslösheten.När man nästan blir påmind om att tusentalsmedarbetare i statliga företag eller verksamheter friställsblir man fundersam. Man borde i en lågkonjunkturöverväga om inte en lugnare takt i friställningarna kan varaen bättre lösning. Att friställa personal kan skenbart geresultat i form av bättre balansräkning, men betyder baraatt den friställde ersätts från ett annat konto påstatsbudgeten. Dessutom är vi övertygade om att det finnsmeningsfulla arbetsuppgifter som behöver utföras. Manborde åtminstone, innan man friställer sin personal, kunnabevisa att samhället får mindre kostnader totalt sett. Idenna bedömning bör också ingå bl.a. sociala kostnader.Vi anser alltså att staten som arbetsgivare bör undvikaatt friställa personal . Istället bör staten somarbetsgivare söka skapa alternativ sysselsättning.Trafikpolitiken på längre siktEn angelägen uppgift är att ange riktlinjer för hurtrafikpolitiken skall utformas på . Viktiga frågorsom finansiering av infrastrukturens utbyggnad, trafikensmiljöpåverkan och hur politiken skall påverkatrafikplaneringen måste klargöras. Redan nu kan vissaplaneringsförutsättningar skönjas. ochBanverket har i samråd med lokala myndigheter utformaten plan för investeringsperioden --2003. Denna plankommer att ta ställning till under 1993.De insatser som måste göras för att förbättra vägnätetbör i första hand koncentreras på att rusta upp de redanbefintliga vägarna till en standard som motsvarar kraven påframkomlighet och säkerhet. I detta ingår åtgärder för attsäkra en god framkomlighet på huvudstråken. Det betydersatsningar på främst Europavägarna men också på viktigaanslutningsvägar till bl.a. industrier, hamnar och terminalerför kombitrafik.Vidare krävs en allmän förbättring av vägnätet framförallt runt de större städerna. Eftersom storstadsområdenahör till de områden i landet som är mest utsatta förmiljöstörningar, inte minst från trafiken, måste enutbyggnad av vägnätet paras med åtgärder på fordon ochbränsle som minskar de miljöskadliga utsläppen.Vi återkommer i samband med behandlingen avregeringens aviserade proposition, med en specificering avmedel som krävs för att långsiktigt åstadkomma ennödvändig upprustning och underhåll av det svenskavägnätet.I växer planerna för ett nytt heltäckandehöghastighetsnät för snabbtåg. SJ och bör deltai detta arbete för att utröna om höghastighetståg kan varaen vidareutveckling av de snabbtåg vi har inom landet.I en framtid skulle detta kunna innebära energieffektivaretransporter genom hela och mellan ochövriga Europa.Det norrländska bannätet, järnvägstrafiken genomsödra folkrika regioner liksom mycket av detövriga järnvägsnätet bör också vidareutvecklas motsnabbare järnvägstransporter. Ett förslag om en utbyggdBotniabana skulle, enligt SJ:s förstudie, varasamhällsekonomiskt positivt. Den skulle vidare bli en bättrelänk mot öster och ge bättreutvecklingsmöjligheter. Ytterligare sådanautvecklingsprojekt kommer att presenteras i Banverketsframtidsstudie som grund för trafikpolitiskabeslut.Det är utomordentligt viktigt att aktivt deltar iarbetet med att utveckla snabbare och effektivaretransporter för framtiden. Vi stödjer därför ett offensivtutvecklingsarbete, inte minst när det gäller våra möjligheteratt ansluta oss till de snabba tågförbindelser som tar formi Europa.Behov av banlagEnligt budgetpropositionen pågår ett arbete medutformningen av en banlag. Det är av stor vikt att ett förslagom banlag föreläggs utan dröjsmål. Denkommande banlagen bör vara liknande den väglag vi harsedan många år.Rädda svensk järnvägsindustriAtt rädda svensk järnvägsindustri är som tidigarenämnts en angelägen trafikfråga. För att fullföljautbyggnaden av banor krävs satsningar på snabbtåg. Behovfinns av ca 50 nya tåg av typ X2000 för att trafikera de längresträckorna samt ca 100 nya regionala snabbtåg på de kortare sträckorna. ''Bank'' för nya projektVid flera tillfällen har staten gett medel för attuppmuntra till att bygga upp en bank av projekt som kansättas i gång med kort varsel. har dessastatsbidrag tagits bort. Vi kan emellertid se att dettasätt att bygga upp en s.k. projektreserv hade varit till stornytta. Planeringstiderna på framför allt större projekt är mycket långa. Möjligheterna till demokratisktinflytande i planeringsprocessen måste också tryggas. Närsamhället nu av en rad olika skäl vill öka insatserna iinfrastrukturen måste förberedelserna och planeringen avde nya projekten förkortas. Ett sätt att göra detta ochsamtidigt ha en bättre beredskap för framtida satsningarvore att på nytt skapa en projektbank av större väg- ochjärnvägsinvesteringar. Regeringen bör på olika sättstimulera uppbyggnaden av en sådan projektkatalog.Budgeten 1993/94Regeringen har i budgeten förkommunikationsdepartementet aviserat ytterligare anslagmed . Av dessa är för atttäcka redan fattade beslut. Det återstår alltså 2 miljarder''nya kronor'' för investeringar i infrastrukturenunder en tioårsperiod. Detta är naturligtvis heltotillräckligt. När det gäller förslaget om övergång tilllånefinansiering av dessa investeringar ser vi det som enframgång för oss socialdemokrater som ju anvisat dennafinansieringsform vid ett flertal tillfällen.När det gäller drift och underhåll är anslagen för denärmaste åren mindre än innevarande budgetår. Detta ärmycket otillfredsställande och rakt emot allt tal om viktenav att underhålla vägar och järnvägar. Att bevara nedlagtkapital har varit nyckelord när det gällerinfrastrukturfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar för attlångsiktigt öka den ekonomiska tillväxten,2. att under /94 beslutartidigarelägga investeringar i vägar och järnvägar för utöver regeringens förslag,3. att medger att för budgetåret1993/94 får uppta lån för tidigareläggning av investeringarför utöver regeringens förslag,4. att medger att för budgetåret1993/94 får uppta lån för tidigareläggning av investeringarför utöver regeringens förslag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om järnvägsindustrins framtid,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omfördelning av medel inomanslaget B3 till förmån för ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omfördelning av medel inomanslaget B 4 till förmån för byggande av cykelvägar,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fullföljande avstorstadssatsningarna,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafik och miljö,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiva åtgärder för att framställamiljöanpassade fordon,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett teknikutvecklingsprogram förkombitrafik,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av sjöfartens ochhamnarnas roll i den framtida trafikpolitiken,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till långsiktigsjöfartspolitik,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av ettsjälvfinansierat fritidsbåtsregister,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalflygets villkor på enavreglerad flygmarknad,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportforskningen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att undvikafriställning av personal ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en banlag,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en projektbank inomtrafikverken för nya infrastrukturprojekt.