mot · GH02A16 · 1993-11-11 00:00:00 — De arbeten som bekostas av medlen skall bedrivasmed arbetskraft som rekryterats och godkänts avarbetsförmedlingen.Under förra budgetåret lämnades bidrag till bl.a.Länsmuseet i , Emåns ,Hippodromteatern i och länsteater.Ansökningar inför fördelningen av 1993/bidraghar bl.a. lämnats av ,, författar- och översättarcentrum iVisby, Glasmuseet i , i ochMusikens Hus i Uppsala.Vi föreslår att ytterligare satsas undernästa år för tidigareläggning av ny- och ombyggnad av icke-statliga kulturlokaler.Bosön är svensk idrotts centrum för träning,tävling och utbildning. Här vill bl.a.bygga en ny tennishall, nya elevbostäder samt nya lektions-och konferenslokaler. Enligt harutveckling av Bosön en central roll för utvecklingen avsvensk idrott. Vi delar den värderingen och finner projektetBosön mycket intressant.Vi föreslår att satsas på undernästa år.Vi anser också att det är riktigt att ta tillvara demöjligheter som finns att bygga ut och underhållavägnätet.Vägverket har möjlighet att tidigarelägga vägbyggen förytterligare utöver redan anslagnamedel . Genom detta tidigareläggs också depositiva effekterna av de väginvesteringar som harbeslutats. Det gäller nedanstående projekt.E4Åstorp-ÖrkelljungaE4Traryd-LjungbyE4Del vid LjungarumE4Sväm-MjölbyE4Gammelsta-NyköpingE4Svalarna-EnångerE6Yttre Ringen i MalmöE12Förbi UmeåE20Eskilstuna-ArphusE22Kristianstad-BromöllaE22Söderåkra-HossmoRV40Landvetter-BoråsVi anslår för dessa.Till nyinvesteringarna måste läggas underhåll avdet befintliga vägnätet. Vi vill tilldela 2,0miljarder kr extra för drift och underhåll avvägar. Pengarna bör användas dels till riktade åtgärder föratt öka trafiksäkerheten, dels till åtgärder föratt minskamiljöstörningarna från trafiken. bedömer att ca500 milj kr behövs till detta. Resterande medel böranvändas till beläggnings- och förstärkningsarbeten påvägnätet utanför storstadsområdena.Det finns också behov av underhålls- ochinvesteringsåtgärder på landets flygplatser.Luftfartsverket har möjligheter att sätta igång arbeten för475 avseende ny flygplats i ochstationsbyggnad och stationsplatta påSundsvalls/. Vi tilldelarLuftfartsverket av detta belopp, dvs ca , påvillkor att verket självt skjuter till resten. Under nästa årberäknas statens kostnad för detta bli 50 miljoner kr.SysselsättningsstödRegeringen har glädjande nog insett att det behövs extrainsatser för att få till stånd tidigareläggning av anställningari näringslivet. Det är därför mycket positivt att regeringenföreslår ett anställningsstöd (GAS), något som vi ocksåkrävt tidigare. Men tyvärr har förslaget om GAS fått enfelaktig teknisk lösning så att stora resurser kommer att gååt till att bekosta arbeten som ändå skulle ha kommit tillstånd. Vi har följande invändningar mot förslaget.Regeringen har inte låtit Lagrådet yttra sig överlagförslaget. Det var synd. Lagförslaget har nämligen fåtten sådan teknisk utformningen att det inte ger 15procentenheter lägre arbetsgivaravgifter, som regeringensäger, utan . Enligt lagtexten fårman vid beräkningen av arbetsgivaravgifter göra ett avdragfrån beräkningsunderlaget . Om man därefterberäknar arbetsgivaravgifterna enligt gällande avgiftssats(), blir effekten bara en minskning avarbetsgivaravgifterna . Avdragetmåste därför utformas på annat sätt. Det bör ocksåobserveras att 3 § i lagförslaget innehåller en språkliginadvertens alternativt ett korrekturfel.GAS ges till alla företag som under en månadhar fler anställda än . räknassom en utökning.Denna konstruktion kommer att leda till att stödkommer att utgå till alla säsongsvängningar i sysselsättningi form av vinterturism, sommarturism, jord- och skogsbrukm.m. Som ett exempel kan nämnas att finns detnormalt 195 000 fler anställda än . också omfattas av reglerna kan förorsakakonkurrensproblem. Det är i allra högsta grad tveksamt omt ex ett nystartat taxiföretag i under hela 1994skall gynnas lägrearbetsgivaravgifter än sina konkurrenter. Det är ocksåoklart hur deltidsanställda skall bedömas i systemet.Enligt uppgift från kommer stödatt utgå för 70 000 anställningar som ändå skulle ha kommittill. Det betyder en extra utgift för staten på utan att någon extra effekt av medlen inträder.Till detta skall läggas att enligt uppgifter frånskattemyndigheterna är det mycket svårt att 1995kontrollera hur många anställda en arbetsgivare hade iseptember 1993. Många arbetsgivare vet det förmodligeninte själva, eftersom det inte finns någon lagliguppgiftsskyldighet om detta. Risken för missbruk måstedärför bedömas som överhängande.Vi anser att det är ett bättre och mer träffsäkrarealternativ att använda sig av rekryteringsstöd, som då skallvara mer generösa än normalt. Vi tycker därför attarbetsgivarna skall kunna beviljas rekryteringsstöd för20 000 ungdomar och 20 000 långtidsarbetslösa.Subventionsgrad bör vara förhöjd och omfatta avlönekostnaden . Vi är öppna för att dettatekniskt kan lösas så att arbetsgivarna beviljas avdrag frånarbetsgivaravgifterna och är beredda till konstruktivasamtal om detta i utskotten.Under alla förhållanden är det med hänvisning till det nuanförda nödvändigt att Lagrådet får granska det aktuellalagförslaget.UngdomarI september fanns enligt SCB 115 000 arbetslösaungdomar. Till detta skall läggas de som fanns i aktivaåtgärder. Regeringen föreslår inga nya satsningar för attbekämpa arbetslösheten bland ungdomar, trots att den ärklart högre än vad regeringen trodde så sent som i våras.Detta är enligt vår mening oacceptabelt.Däremot är det positivt att regeringen nu förstått attungdomspraktikplatserna nu måste omvandlas till riktigajobb, men regeringen går tyvärr för långsamt fram.Vi vill först och främst satsa mer resurser påutbildning och höja utbildningsbidragen. Dettaredovisar vi i nästa avsnitt.Vi anser också att ungdomspraktikplatserna nu måstebromsas upp och att fler ungdomar skall fåanställningar. Det gäller inte minst mot bakgrund av attindustrisysselsättningen kommer att öka. Vi menaratt det avtal som träffats mellan och SverigesVerkstadsindustrier anvisar hur detta skall gå till. Enligtdetta avtal är syftet att erbjuda ungdomar en ettårig styrdkompetensutveckling i verkstadsföretag. Ungdomarna ärförst ungdomspraktikanter och därefterfår de anställning i företaget . Ommöjligt skall ungdomen därefter få en tillsvidareanställning.Företagen förutses kunna få rekryteringsstöd föranställningen.Det gäller nu för att understödja att så mångaungdomar som möjligt får anställning enligt detta avtal ochatt detta kan sprida sig till fler branscher. Därför är vårtförslag om generösa rekryteringsstöd om avlönekostnaden för 20 000 ungdomar så viktigt. Det bör utgåom man anställer en ungdom som man haft som praktikantoch utbetalas under sex månader.Därmed skall ingen ungdom kunna vara praktikant hosen arbetsgivare . Vi ärpositiva till att fortsätta en provperiod efter den 1 juli1994 som regeringen föreslagit, men anser att längden fören praktikplats då skall skäras ned till högst fyra månader.Syftet med ungdomspraktikplatserna när de infördes varatt erbjuda ett alternativ till ungdomar som inte kunde fånågon annan aktiv åtgärd. Motiveringen för att de inteskulle vara anställda hos arbetsgivaren var att de skulleutbildas, inte arbeta i normala arbeten. Regeringen vill nuatt arbetsgivarna skall betala förungdomspraktikanterna. Därmed kommer naturligtvisockså arbetsgivarna att ställa krav på dem om enarbetsprestation, om man inte gjort det redan tidigare.Detta kommer att få rättsliga konsekvenser. Enligt vårbedömning kan det leda till att domstol kan komma framtill att ungdomspraktikanterna i själva verket skall anses haen anställning antingen hos staten genomarbetsförmedlingen eller hos den berörde arbetsgivaren.Detta kan vi inte medverka till, varför vi menar attregeringens förslag om avgifter måste avslås.UtbildningEn höjning av utbildningsnivån är en viktig investeringför att utveckla jobben, uppnå teknisk förnyelse och förädlaprodukterna. Det är särskilt viktigt att prioritera olikautbildningsåtgärder i ett läge när arbetslösheten är hög.Tyvärr innebär nu regeringens politik att incitamentenför utbildning minskar. beslutade attsänka utbildningsbidragen för ungdomar somuppbär a-kassa till av ersättningen. För alla som deltari arbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet genomfördes samma försämring. Vivarnade för konsekvenserna av att få mer i ersättning närman är arbetslös än när man studerar. kommersamstämmiga rapporter utifrån landet att det är svårt att fåarbetslösa att studera. Det kan vara en förklaring till attantalet personer i arbetsmarknadsutbildning liggerlångt under den nivå som lade fast i våras.Därför bör likställautbildningsbidragen med a-kasseersättningen. Medhänsyn till alternativkostnaden är detta kostnadsneutralt.Vid flera tillfällen har vi lagtförslag om att högskolan skall få resurser att ökaantalet platser utöver vad regeringen föreslagit. Våraförslag har tyvärr inte antagits av . Situationen förmånga av dem som söker till högskolan är därför sämreän den hade behövt vara.Vid höstens antagning till högskolan fanns nära 80 000behöriga sökanden till de program för vilka VHS har ettsamordnat antagningssystem. Av dessa antogs 36 000. Nära44 000 blev alltså utan plats.Antalet sökande till vårterminen -94 slår nytt rekord.Drygt 23 000 har lämnat in sin ansökan. Det är i genomsnitt4,4 sökande till varje plats. Vissa program har över 8sökande per plats.Det är även ur samhällets synvinkel olyckligt att såmånga människors önskan om att skaffa sig enhögskoleutbildning inte kan förverkligas. Det är särskiltsvårt att försvara i den situation som råder påarbetsmarknaden.Vi föreslår därför att högskolan fr o m vårterminen 1994tilldelas resurser så att ytterligare 5 000 platser kan erbjudasde sökande. Det är vid fördelningen av dessa tillkommandeplatser särskilt angeläget att utnyttja de möjligheter somerbjuds vid de mindre och medelstora högskolorna.Resurser bör tillföras högskolan som möjliggör utbildningunder för 5 000 studerande. Förvårterminen -94 anslår vi och tillstudiestöd 50 miljoner kronor.Centrala () genomförde år1989 på regeringens uppdrag en översyn av det särskildavuxenstudiestödet. Översynen omfattade även särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). I rapportenangavs bl.a. att efterfrågan på SVUXA, som till en börjanvar stor, minskat. En viktig anledning till detta var den regelsom infördes som innebar, att SVUXA inte kundeutges för studier på gymnasienivå, vilka beräknades pågåmer än två terminer.Tvåterminsregeln tillkom för att stimulera tillkomsten avkortare utbildningar som dels kunde tänkas förstärka denenskildes ställning på arbetsmarknaden, dels styrde destuderande mot just sådana utbildningar. Situationen harförändrats påtagligt . Reglerna för SVUXAhar ändrats så att minimiåldern sänkts från 25 till 21 år.Detta har medfört att de studerande blivit allt yngre.Insikten om att arbetslösheten kan vara längre än tidigarebör styra den framtida planeringen. Det är mot denbakgrunden viktigt att de arbetslösa ges möjlighet attförbättra sina kunskaper i viktiga basämnen för att sedankunna gå vidare upp till en nivå som svarar mot samhälletsoch marknadens krav. Det måste då vara av underordnadbetydelse om studierna i dessa ämnen pågår under två ellertre terminer.Tvåterminsregeln är enligt CSN svår att tillämpa ochännu svårare att förklara. Man föreslår därför attbestämmelserna i studiestödsförordningen (1983:1031) omsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ändras så att det blirmöjligt att bevilja SVUXA under längre utbildningar. Detkan antingen vara för de två första terminerna i en längreutbildning eller avslutningen av en utbildning som påbörjatstidigare.Vi ställer oss bakom de tankar som framförts av CSN.Då vi dessutom erfarit att en betydande del återstår av demedel som för innevarande budgetår avsatts förvuxenutbildningen föreslår vi att bestämmelserna omSVUXA ändras så att det blir möjligt att bevilja sådant stödäven för längre utbildningar. På så sätt blir det möjligt attsysselsätta även sådana arbetslösa som hindrats attgenomgå utbildning på grund av den s k tvåterminsregeln.Vårt förslag ryms således inom ramen för det redananvisade beloppet.Ett stort antal arbetslösa har kortare utbildning än 9-åriggrundskola. Detta gäller inte bara för de något äldrearbetslösa utan även för många ungdomar.Därför behövs stora insatser för att höjautbildningsnivån så att de som saknar grundutbildning skallkunna hävda sig i konkurrensen om de jobb som finns.Folkbildning bland dem som är eller riskerar attbli arbetslösa är dels en fråga om solidaritet med enskildamänniskor, dels en viktig demokratifråga.Några exempel på utbildningar som studieförbundenkunnat genomföra tack vare tidigare riksdagsbeslut omsärskilda anslag: I satsar man på arbetslösa iåldern 18--och ger möjlighet till utbildning i basämnenoch friskvård. I , , och harman rekryterat arbetslösa invandrare till basutbildning.I har genomförts 240-timmarsutbildningar vidkommunens två största industrier för dem som har 9-åriggrundskola eller lägre utbildning. I genomförsbasutbildning för arbetslösa kvinnor.Den kursverksamhet som arrangeras genom de medeltill 10 000 extra platser som tilldelades folkhögskolorna avriksdagen disponeras i stor utsträckning till ett utökatantal utbildningsplatser på folkhögskolornas långa kurser.Därutöver arrangerar man ett stort antal nya kurser. Blandde särskilda målgrupper som skolorna vänder sig till kannämnas lågutbildade, kvinnor, ungdomar, invandrare,handikappade och deltagare med läs- och skrivsvårigheter.I stort sett samtliga studieförbunds- ochfolkhögskoleprojekt sker i samverkan med t.ex.arbetsförmedlingar, länsarbetsnämnder, socialkontor,invandrarbyråer, kommundelsförvaltningar,hälsoskyddskontor, fackförbund och AMI.Vi föreslår att anvisarytterligare för att kunna engageraytterligare 3 000 arbetslösa vuxna och ungdomar iutbildning. Medlen skall fördelas av Folkbildningsrådet.LångtidsarbetslösaNär arbetslösheten ökar blir ofrånkomligen också flermänniskor arbetslösa allt . Den som varitarbetslös (fyra för ungdomar) brukarvi i kalla långtidsarbetslös. I stiger nulångtidsarbetslösheten dramatiskt.När regeringen trädde till var 28 000personer långtidsarbetslösa. De utgjorde av deöppet arbetslösa. är 136 000 personerlångtidsarbetslösa, vilket motsvarar av de arbetslösa.Ser man lite tillbaka kan som jämförelse nämnas att underde sämsta åren var aldrig över 40 000personer långtidsarbetslösa.I dag är nästa lika många långtidsarbetslösa som heladen öppna arbetslösheten var i oktober 1991.En av arbetslöshet lämnar som regel ingaandra spår än tillfälliga ekonomiska svårigheter. Vid längrearbetslöshet riskerar man dock snabbt andra problem.Såväl svenska som internationella erfarenheter visar attsjälvförtroendet snabbt försämras och ansträngningarna attsöka arbete avtar. Yrkeskunskaperna tenderar snabbt att bliföråldrade. Arbetsgivarna vill i första hand anställapersoner som redan har ett jobb, därefter sökande medbara kortare perioder av arbetslöshet bakom sig. De medlånga arbetslöshetsperioder kommer sist i kön.Dessutom finns det klara samband mellan arbetslöshetoch ohälsa. Den traditionellt erkända bilden är attarbetslöshet leder till psykiska problem. Dessa är oftastallvarligare för män än för kvinnor och mer svårbotade julängre arbetslösheten varar.Men detta är bara en del av sanningen. Genom olikastudier vet man också att arbetslöshet leder till fysiskohälsa. Det har bl.a. forskarna vid den socialmedicinskaforskningsenheten i , och , påvisat. Långtidsarbetslösa drabbas avhögre blodtryck (vilket dessutom stiger medarbetslöshetens längd), har sämre blodfettvärden och gårupp i vikt. Risken är också större att de drabbas av kärlochhjärtsjukdomar än de som arbetar.I studie av ungdomar i åldern 16--21 årframgår också att var tredje pojke som är arbetslös längreän riskerar att hamna i stort alkoholmissbruk ochsocial utslagning. Alkoholkonsumtionen minskar medåldern bland arbetslösa flickor, medan den nästansjudubblas bland arbetslösa pojkar. Förklaringen till dettafinns i könsroller och beteenden.Utslagningen på arbetsmarknaden är en klassfråga. Desom har de sämst betalda jobben drabbas först avarbetslöshet. Men även effekterna för de enskildamänniskorna är klassbundna. Arbetslösa med kortastutbildning drabbas hårdast av försämrad hälsa.Ungdomar vill förvärvsarbeta. Men den viljan minskar itakt med arbetslöshetens längd, främst hos pojkarna.Arbetsskygghet är en följd av arbetslöshet, inte tvärtom.Många europeiska länder har dyrköpta erfarenheter avdessa konsekvenser. Hög arbetslöshet leder tilllångtidsarbetslöshet som i sin tur leder till utslagning frånarbetsmarknaden. Om av de nuvarande långtidsarbetslösacirka 40 000 skulle slås ut (den verkliga siffran blirsäkerligen högre) och om genomsnittsåldern för dessaskulle vara så hög som (den är säkert lägre), blir dessaberoende av bidrag för att sedan få en pensionde inte tjänat in. Detta kostar stora pengar.Dessutom skapar långtidsarbetslöshet snabbtinflationsdrivande flaskhalsar när konjunkturen vänder.Det vet man från erfarenheter i andra länder.Vid långvarig arbetslöshet drabbas kommunernasekonomi på ett dramatiskt sätt av stigande kostnader försocialbidrag och ökade kostnader på grund av socialaproblem och ohälsa.Vad gör då regeringen för att förbättra läget? Svaret ärtyvärr ingenting eller snarare kommer man att försämraläget.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är intetillräckligt omfattande och av för låg kvalitet. 1984 fanns detknappt 40 000 långtidsarbetslösa. Som mest fanns det 70 000beredskapsarbeten. finns det som sagt 136 000långtidsarbetslösa men bara 12 000 beredskapsarbeten.De förändringar som regeringen nu föreslår beträffandearbetslöshetsförsäkringen kommer att leda till mycket svåraekonomiska konsekvenser för kommunerna. Antaletutförsäkringar kommer nämligen dramatiskt att öka, närersättningsdagarna i försäkringen skärs ned. Över 100 000arbetslösa finns i riskzonen för att bli utförsäkrade. Dettaär en bomb i kommunernas sociala budgetar.Genom vår omläggning av den ekonomiska politikenkommer den öppna arbetslösheten att minska. Det kommerockså att leda till att möjligheterna att bekämpalångtidsarbetslösheten förbättras. AMS måste nu tydligtprioritera beredskapsarbeten och rekryteringsstöd framförALU-verksamhet. Det gäller i första hand att nå upp till demål som lagt fast. Men det räcker inte. Därutövervill vi anslå resurser för att ge arbetsgivare generösarekryteringsstöd för 20 000 långtidsarbetslösa. De ROT-åtgärder vi föreslår kan också komma de långtidsarbetslösatill del.Vi avvisar regeringens förslag att göra ALU till enprioriterad åtgärd. Vi kan inte heller acceptera att stödet förberedskapsarbetena beräknas på av arbetad tid.Kostnaden för detta under innevarande budgetår kanberäknas till 75 miljoner kr.KommunernaMånga kommuner och landsting har en svår ekonomisksituation. Enligt regeringen miste 23 000 personer därjobben . trodde regeringen attytterligare 37 000 personer skulle mista sina jobb ochunder . höjde man prognosen till 50 000personer. tror man att det blir 66 000 personer. På niomånader har alltså prognosen nästan fördubblats, vilketvisar på en dramatisk utveckling.Det är i och för sig önskvärt med en omvandling somleder till en ökad produktivitet. Men det är förstnär friställda kan få en ny anställning som det sker ensamhällsekonomisk vinst. kommernedskärningarna bara att leda till att de uppsagda fårkontantstöd för att inte arbeta, som viktigaarbetsuppgifter inte blir utförda i kommunerna. Detta är ettslöseri med mänskliga och ekonomiska resurser. Tyvärrröstade ned vårt förslag om attkommunerna skulle stimuleras att tillfälligt behålla sådanövertalig personal.Vi har vi flera tillfällen utan framgång begärt attregeringen skall analysera vilka effekter denna ekonomiskarundgång får. En kommunalt anställd som blir uppsagd gåridag ut i öppen arbetslöshet. Denne har rätt till a-kasseersättning och konkurrerar med andra arbetslösa omde alltför begränsade resurser som finns för aktiva åtgärder.För staten innebär detta att inkomsterna från socialaavgifter och skatter minskar, som kostnaderna förkontantstödet ökar och trycket på arbetsförmedlingarnablir större. Rapporter från AMS och visar att detta fårmycket negativa ekonomiska följder för staten.I ekonomiska termer kan man göra följande kalkyl.Den genomsnittliga lönen i kommuner och landsting ärcirka och den genomsnittliga arbetstiden 80 %.Man kan räkna med att de som får sluta ligger undergenomsnittet i lön. Vi kan därför anta att en sådan persontjänar och arbetar 80 %.nLön10 400Lagstadgad arbetsgivaravgift 30 %3 12013 520Kommunens lönekostnad är alltså , vilkenförsvinner för kommunen om vederbörande sägs upp.Kostnaden för staten blir då följandeA-kassa av 10 400 är8 320Bortfall av arbetsgivaravgift3 12011 440Slutsatsen av detta är att staten kan betala kommunen11 utan att det uppstår någon nettokostnad förstaten. Orsaken till detta är, vilket bör understrykas, att inuvarande arbetsmarknadsläge finns det inget annatalternativ för den uppsagde än arbetslöshet.Regeringen räknar med att 28 000 personer mister sinaanställningar i kommuner och landsting . Vivill förhindra att dessa går ut i öppenarbetslöshet.Vi föreslår därför att AMS får i uppdrag att förhandlamed kommunerna och landstingen om att förlängauppsägningstiden för uppsagd personal. Målsättningen börvara att ingen skall gå ut i öppen arbetslöshet, i första handföre 31.12.1994. AMS bör få särskilda medel för attstimulera kommunerna att fatta sådana beslut. För nästa årbör AMS tilldelas för detta ändamål.Stödet för en enskild person får inte överstiga 85 %.Stödet kostar för staten brutto för 28 000personer . Nettokostnaden blir noll.I detta sammanhang vill vi också peka på regeringenssparplan som innebär att ytterligare skallsparas på kommuner och landsting . Viär minst sagt ytterligt oroade över vilka effekter dettakommer att få för situationen på arbetsmarknaden.ArbetslöshetsförsäkringenRegeringen har också föreslagit dramatiska förändringarav arbetslöshetsförsäkringen.I en särskild motion kommer vi att redovisa vårinställning mer i detalj till denna. Vi menar attarbetslöshetsförsäkringen är en alldeles för viktig fråga föratt hastas igenom på några veckor.Vi är positiva till att alla arbetslösa med anknytning tillarbetsmarknaden enligt gällande regler i lagen omarbetslöshetsförsäkring skall ha möjlighet att få eninkomstrelaterad ersättning, om de blir arbetslösa.Regeringens förslag innebär dock att färre än , inte fler,kommer att få ersättning och att man kommer att uppbäraersättning under färre antal dagar.Regeringen tillsatte somenmansutredare för att bl a hitta formerna för enobligatorisk inkomstrelaterad försäkring. Dennemisslyckade med detta.Regeringen har försökt hitta andraformer för detta. Tyvärr har också regeringen misslyckas.Regeringens förslag innebär att färre än skulle fåinkomstrelaterade ersättningar. En statlig a-kassa skulleekonomiskt gynnas jämfört med nuvarande privata kassor.Regeringens förslag kommer också att leda till attarbetslinjen i försäkringen kraftigt urholkas och att därmedarbetsmarknadens funktionssätt äventyras.Vi kan inte heller acceptera att nya bördor läggs på dearbetslösa och att kommunerna kommer att få vidkännasstora ökningar av socialbidragen. Över 100 000 arbetslösakommer att vara i riskzonen för att bli utförsäkrade.Regeringens förslag innebär inte att försäkringenlångsiktigt får en stabil finansiering. Underskotten iarbetsmarknadsfonden fortsätter att öka okontrollerat.Regeringen menar att de nya reglerna fullt utbyggdaförbättra det ekonomiska läget i arbetsmarknadsfondenmed . Men vad är behovet? Under förrabudgetåret var inkomsterna i arbetsmarknadsfonden 14,3miljarder kr. Utgifterna var 38 miljarder, vilket leder till ettunderskott på . Så mycket återstod dåinnan debet och kredit går ihop.