mot · GG02Jo303 · 1993-01-26 00:00:00 — är ett stort skogslän med av landets produktiva skogsmarksareal, av landets virkesförråd och av landets tillväxt. Skogsbruket (exklusive industrioch transporter) ger underlag för ca 3 000 årsarbeten. Endast av råvaran förädlas i länet. I en skoglig länsutredning,som slutfördes , framgår att avverkningsnivån kanhöjas från dagsläget med 300 000--skog . Relativtsett till andra näringar i länet är lönsamheten förskogsägarna låg i . ärskogsvårdskostnaderna relativt höga, mätt i kronor peravverkad kubikmeter, genom att kubikmassorna per hektaravverkning är låga. Klena dimensioner, låga kubikmassorper hektar, relativt stor andel gran i avverkningen, långatransporter för personal, maskiner och virke samt ofta svårasnöförhållanden bidrar till att skogsägarnasekonomiska avkastning från skogen inte blir så hög iJämtlands län som i andra delar av landet.Ett aktivt skogsbruk bidrar i hög grad till att bibehållaoch eventuellt också öka sysselsättningen i vårt länsglesbygder. Skogsbruket har en mycket stor betydelse somunderlag för att kunna bibehålla en viss servicenivå förbefolkningen i glesbygden.SkogsbilvägarBedrivande av skogsbruk förutsätter tillgång tillskogsbilvägar av viss omfattning och standard. Utanskogsbilvägar sjunker skogsbrukets lönsamhet. Byggserforderliga vägar inte ut, eller görs vägutbyggnaden på ettfelaktigt sätt, kan inte skogens produktionsförutsättningarutnyttjas optimalt.Risk föreligger också att det vid en felaktig utbyggnaduppkommer störningar och skador, som drabbarnaturvården, kulturminnesvården och andra allmännaintressen. Ur ''Vägplan -90'', sominnehåller en mängd uppgifter om det vägnät som betjänarlandets skogsbruk, kan några uppgifter, som särskilt belyserförhållandena i , uppmärksammas:I länet finns ca 3 allmänna och enskilda vägar, som betjänarskogsbruket. Av dessa är ca 2 rena skogsbilvägar utan underhållsbidrag frånallmänna medel.Jämtlands län är det län, som har den största andelen avden totala väglängden utan statligt stöd till underhåll.Nära 80 % av skogsbilvägarna betjänar flera fastigheter isamverkan.20 % av skogsmarken är tillgänglig för tung trafik frånhögklassiga vägar; enbart och torr sommar; enbart under vinterperioden.Ca 20 % av broarna på det enskilda vägnätet bedöms ej tålatrafik med fullastade skogsekipage.90 % av skogsbilvägarna var vid undersökningstillfälletöppna för allmänhetens trafik.35 % av skogsmarksarealen har mer än till fullgod väg eller betjänas av undermåligavägar.Under den närmaste 15-årsperioden behövs nybyggnadeller förbättring av skogsvägar nedanförgränsen för fjällnära skog.Det är angeläget att skogsbilvägnätet byggs utplanmässigt, så att det gör störst nytta per meter väg. Detär också viktigt att ta hänsyn till andra intressen, t.ex.naturvård och rennäring, när vägarna byggs. Bästa sättet attgarantera detta är att vägarna byggs med statligt stöd.Som framgår ovan är behovet av investeringar iskogsbilvägar stort även för framtiden. I åretsbudgetproposition föreslås anslag med oförändrat beloppmed anledning av att regeringen har för avsikt att föreläggariksdagen en proposition . Med hänvisningtill det vi här anfört om behov av investeringar iskogsbilvägar i , utgår vi från att regeringeni den kommande propositionen kommer att föreslå ökadeanslag.Bidrag till skogsvårdBidraget till skogsvård föreslås också oförändrat i åretsbudgetproposition med hänvisning till att regeringen avseratt förelägga en proposition under våren 1993.Under detta anslag har medel utgått till särskildaskogsvårdsinsatser i och inland.Det har varit ett mycket värdefullt och uppskattat stöd. Viutgår från att särskilda stödinsatser även i framtidenkommer att utgå till inland. Då förhållandena ärlikartade i , och ärdet enligt vår mening motiverat att också länkommer ifråga för statsbidrag till särskildaskogsvårdsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsbruket i .