mot · GG02Fö606 · 1993-01-26 00:00:00 — Flygverksamheten inom försvaret, ochpolisen har expanderat i omfattning och en kvalitativutveckling har skett inom de olika myndigheterna. Tyvärrhar man dock inte på ett påtagligt sätt dragit nytta averfarenheter och kunskaper över myndighetsgränser i syfteatt maximera effektivitet och därmed minimera kostnader.Genom ett rationellt samutnyttjande av befintliga resurserinom den offentliga sektorns flygverksamhet, kankostnaderna för verksamheten minskas somskattebetalarna får en utökad servicenivå.Enligt prop. 1991/92:102 avser regeringen att ''främjainsatserna när det gäller utvecklingen av samordningeninom räddningstjänsten på olika nivåer. utgör ett sammanhängande system även omansvaret för verksamheten är uppdelat på statliga ochkommunla myndigheter. Myndigheterna måste kunnasamordna sin verksamhet på att balans i systemet uppnås.Detta ställer särskilda krav på de statliga myndigheter däransvaret är fördelat på olika nivåer.Samordningen har stor betydelse för att uppnå ett bättreresursutnyttjande och en effektivare räddningstjänst.Samverkan och samordning mellan statliga myndigheterbör alltså öka, liksom samordningen mellan olikahuvudmän inom hela den offentliga sektorn för att ökaverksamheternas effektivitet. Regeringen påpekar att ''ettfredstida samordnat system borde eftersträvas där bådecivila och militära helikopterresurser skulle utnyttjaseffektivt för olika behov i fred vad avser sjuktransporter,räddningstjänster och polisiär verksamhet''. Regeringenanser även att förbättrad beredskap för sjöräddning kanåstadkommas bland annat genom ökad samverkan medandra myndigheter, ökad intäktsfinansiering och eneffektivare användning av personal och material. 1991/92:41 angående samhällets åtgärder vidallvarliga olyckor, har beslutat att förstärkalänsstyrelsens roll inom räddningstjänsten.Ett samarbete avseende flygburen räddningstjänst harpåbörjats vid mellan marinen, kustbevakningenoch polisen, där målet är att nå maximal effektivitet medhög flygsäkerhet. Beredskap för luftburen räddningstjänstkan därmed säkerställas dygnet runt till en relativt lågkostnad. En utveckling av detta samarbete har skisserats iprojektbeskrivning --. Syftetmed detta projekt är att konkret omsätta idéerna omeffektivt samutnyttjande av offentliga sektorns flygresurser,dvs samarbete mellan marinen, ochpolisen i luftburen räddningstjänst och miljöövervakning.Förslagsvis kan detta flygcentrum geografiskt baseras ianslutning till 12:e helikopterdivisionen , och vara enmodell för övriga . Intentionen är att denna modellför räddningstjänst skall upparbeta internationell statusmed god utvecklingspotential i ett eventuellt samarbeteinom EG.Under projektets gång skall en bred delgivning av idéeroch information om projektets intentioner ske tillsamverkande organ, berörd personal och fackligaorganisationer för att uppnå välfungerande samarbete ochhög effektivitet såväl personellt, ekonomiskt sommateriellt. I planerna för verksamheten ligger också att ensystematisk skriftlig dokumentation av genomfördaräddningsinsatser skall göras. Tanken är att dessa rapporterskall kunna användas som diskussionsunderlag i utbildningoch fortbildning av personal involverad i räddningstjänst påolika nivåer. Dessutom kan dokumentationen användas vidstudiedagar, seminarier, konferenser och annankursverksamhet anordnad vid --. Målgrupper för denna utbildning/fortbildning,förutom direkt inblandade i räddningstjänsten påvästkusten, kan vara sjukvårdspersonal, vårdutbildningar,politiker och tjänstemän i landsting och kommun samtstudiebesökare från andra orter/länder. Denna del avverksamheten bedöms som viktig, då kunskaper ocherfarenheter ständigt är under utveckling och måsterevideras och förnyas. Med tanke på den ökande risken förkatastrofer och olyckor i vårt område, både på land och tillsjöss, måste samhällets resurser utnyttjas på ett maximaltsätt för att täcka behovet.Genom samutnyttjande mellan marinens,och polisens flygresurser vid ,personella och materiella, bör rationaliseringsvinster göras.Genom att placera gemensamma hangarer, kontors- ochförrådslokaler på mark som redan ägs av staten, kankostnader för bland annat lagerhållning av flygmaterial,flygbränsle, transportcentral, värdeinformation,administration och lokaler samt kostnader för utbildning,tekniskt underhåll av helikoptrar/flygplan nedbringas. Enicke föraktlig vinst av sambruk inom offentliga sektornsflygverksamhet är utbyte av erfarenheter mellan flygandepersonal, vilket bör leda till en ökad flygsäkerhet. Det påsenare tid uppmärksammade behovet av attbefattningshavare som gör insatser vid olycksplatser (t exräddningsuppdrag) på ett psykologiskt plan behöverbearbeta det inträffade genom att diskutera vad som hänt,kan också tillgodoses på ett bättre sätt genom samordningav verksamheten. De ekonomiska vinster som förväntasgenom samutnyttjande av resurser inom offentliga sektornbör medföra frigörande av ekonomiska medel samtmöjlighet till utveckling och förstärkning av flygresurser,personellt och materiellt, i såväl fred som ofred. Genomrationellt utnyttjande av flygresurser, personella ochmateriella, sker en bättre anpassning till den snabbateknikutvecklingen och till de ökade kraven i ett expansivtsamhälle.Västkustens Flygcentrum--skulle med sitt centralaläge kunna utnyttjas även av andra länder, t ex vid kurs ochkonferensverksamhet avseende räddningstjänst. En absolutförutsättning för maximal effektivitet av verksamheten äratt byggnation av linjehangarer, kontorsutrymmen ochförrådslokaler snabbt igångsätts. Övriga resurser,personella och materiella, finns disponibla. Avsikten medprojektet är också att efter en utvärdera denluftburna räddningstjänsten vid , bland annatmed avseende på effektivitet, kvalitet och kostnad.Erfarenheter från --,baserade på räddningstjänstens faktiska uppdragsprofil,kan tjäna som underlag för beslut om lämplig fördelning avekonomiska medel mellan departement, landsting, ochkommun. Mellan de berörda departementen, dvs justitie-,försvars-, social- och , börockså en fördelning av ekonomiska medel ske.Samordnare för projektet --bör i vara.Länsstyrelsen bör också tilldelas ekonomiska resurser föratt kunna driva projektet.Kustbevakningen har 3 större flygplan av typCASA212. Enligt den lokala organisationen förkustbevakningen är en av ''hörnstenarna'' att varje flygplanskall kunna bemannas med dubbla besättningar. Dettaförutsätter dock att ytterligare medel tillförskustbevakningen för ökade personalkostnader. Marinenhar ett flygplan av samma typ somkustbevakningen, vilket används för ubåtsjaktuppdrag.Anskaffningen har skett i samråd mellan marinen ochkustbevakningen. finns marinens flygplanstationerat på , vilket tidigare beslutats i avvaktanpå genomförandet av det s.k. Tullinge-projektet.Huvuddelen av flygplansoperatörerna bor iGöteborgsområdet. Detta innebär en merkostnad förmarinen: t ex ekonomisk ersättning för resor ochtraktamente samt minskad tid för arbetsuttag. En merekonomisk lösning för samhället, och i synnerhet förmarinens budget, vore att geografiskt stationeraubåtsjaktflygplanet där huvuddelen av personalen ärstationerad. Rent generellt borde det, där så är möjligt, ikonsekvens med exemplet ovan, ur ekonomisk såväl somsocial synvinkel vara lämpligare att basera materiel därpersonalen bor och verkar än att flytta personal till de orterdär material finns. Mot bakgrund av regeringens beslut den30 om fortsatt samverkan mellankustbevakningen och marinen vore ett beslut att flyttaubåtsjaktflygplanet till 12:e helikopterdivisionen ett steg irätt riktning. Marinchefens inriktning var, att eftergenomförandet av , skulleubåtsjaktflygplanet permanent stationeras på Tullinge.Regeringen föreslog i prop. 1991/92:102 attTullinge-projektet skulle avvecklas. beslutadeenligt regeringens förslag (920603) varför beslutet omstationeringsort för marinens flygplan bör omprövas.Genom basering av ubåtsjaktflygplanet på skullesamutnyttjande mellan marinen och kustbevakningenkunna ske. Därmed tillgodoses på ett konkret sättregeringens inriktning om samutnyttjande av resurser. Idenna samverkan kan, förutom kustbevakningensutbildade personal, 12:e helikopterdivisionens piloter,operatörer och tekniker utnyttjas operativt. Dessutom kanuppläggning av gemensamt reservdelsförråd ske på ettrationellt och ekonomiskt sätt. Genom en sådanminimering av kostnader, och redan gjorda investeringar iubåtsjaktflyg- planet, bör flygplanet kunna bibehållas ochutnyttjas som en viktig del i ubåtsskyddsfunktionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel för genomförande avprojektet --bör tillföraslänsstyrelsen i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att marinens ubåtsjaktflygplanbör utgångsbaseras vid tolfte helikopterdivisionen, .