ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K506 · 1993-01-26 00:00:00 — I den politiska debatten har orden etik och politiskaförebilder allt mer lyfts fram. Ett område som ofta, och medrätta, kritiserats, är bruket av offentliga medel i form avstatlig och representation med alkohol.Givetvis finns det goda skäl för att stat och kommunbjuder på förtäring av olika slag, och på olika ''nivå''beroende på situationen. Det finns emellertid blandallmänheten en irritation över att politiker, på det somfaktiskt är deras arbetstid, dricker alkohol på samhälletsbekostnad. Även vid tillfällen som kan ha karaktär av fritid,så bör i vart fall politikern bekosta detta själv.Alkoholkonsumtion är ju f.ö. inte accepterat på någonsvensk arbetsplats , vilket ju också borde gälla dettasammanhang. Dessutom finns det tyvärr flera exempel på,att alkoholism grundlagts genom offentlig representation.I tider när mycket angelägna ändamål på grund av detsvåra ekonomiska läget måste avslås eller vänta, måsteockså politikerna visa sin vilja att prioritera. En alkoholfrirepresentation har i detta sammanhang ett stortsymbolvärde.Riksdagen har beslutat om alkoholfrirepresentation. Det skulle öka trovärdighet i att vihar hälsopolitiska mål för vår alkoholpolitik, om vi också ipraktiken handlade så, att vi i offentliga sammanhang hadealkoholfria drycker vid representation. numera ett varierat och uppskattat urval av sådanadrycker, och flera av dessa har fått internationella priser försin goda smak. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkoholfri representation förstatlig förvaltning,2. att som sin mening ger talmanskonferensentill känna vad i motionen anförts om alkoholfrirepresentation i .
mot · GG02K507 · 1993-01-26 00:00:00 — Nämnder med domstolsliknande uppgifter Det finns en hel del organ som kallas för nämnder bl aföljande enligt statskalender 1992:Hyresnämnden, , Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd, ,, ,, , ,,, ,, , , ,, ,, ,, , ,, ,diskriminering, Exportkreditnämden,, ,, ,Statens naturvårdsverks forskningsnämnd,rådgivande forskningsnämnd,, , , , ,, , förförsvarsuppfinningar, ,, ,, ,, ,, , , , , Lokalasäkerhetsnämnderna för kärnkraftverken,, Länsarbetsnämnderna,Länsbostadsnämnderna, ,projekt, Nämnden förbyggandsindex, , Nämndenför isotopgeologi, ,, förrevisorsfrågor, ,, , Nämnden förstyrelserepresentationsfrågor, forskningsutbyte, förtolk- och översättarfrågor, avsvensk konst i utlandet, , uppfinningar, förinternationella adoptioner, , , Offentliga sektornssärskilda nämnd, , ,, ,, , , ,, ,till trossamfund,, , ,, förarbetsmiljöfrågor, ,i vissa trygghetsfrågor, , ,, , ,, Stiftsnämnder,Studiemedelsnämnderna, ,Säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverken,, ,, , , , , ,, , , och högskolor, ,, ,Vuxenutbildningsnämnderna, Statens växtsortsnämnd.En imponerande samling. Bland alla dessa nämnderfinns det nämnder t ex hyresnämnden och arrendenämndensom med säkerhet kan sägas ha domstolsliknande uppgifter.Å andra sidan finns det sannolikt exempel på nämnder sominte alls har sådana uppgifter. Däremellen finns det nogflera nämnder som gränsar åt det ena eller andra hållet.Enligt Ny demokratis uppfattning bör man nu göra enordentlig inventering och genomlysning av de olikanämnderna och deras verksamhet. I detta ligger också prövar om uppgifterna verkligen ärnödvändiga att bedriva eller om de kan skötas på annat sätt.De nämnder som har domstolsliknande uppgifter börfråntas dessa. Uppgifterna bör flyttas över till domstol, därde rätteligen hör hemma. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nu göra en ordentliginventering och genomlysning av alla statliga nämnder ochderas verksamhet med särskild inriktning på omverksamheten behövs, om den kan skötas på annat sätt ellerav annat organ eller om den kan föras över på domstol,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de nämnder som hardomstolsliknande uppgifter fråntas uppgifterna och attuppgifterna flyttas över på domstol, där de rätteligen börhandläggas.
mot · GG02K508 · 1993-01-26 00:00:00 — En ny kommission om Palmemordet har det förts en omfattandedebatt om utredningen av Palmemordet. Många av deuppgifter som publicerats av utredarna har ifrågasatts avmassmedia. Från bl.a. massmedia hävdas att flera av dehändelser som förekom i samband med mordet inte harutretts på ett ordentligt sätt.Liknande frågor utreddes av den s.k.Edenman-kommissionen. Det har senare framkommit attkommissionens ordförande ifrågasätter delar av devittnesuppgifter som framkom under de förhörkommissionen höll.Det har också förekommit uppgifter om att varningarom ett förestående attentat/kupp mot dåvarandestatsminister inte har kommit fram tillmordutredarna och därigenom inte har kunnat utredas.Palmemordet är en av de mest traumatiska händelsersom drabbat och det svenska folket . Chocken över att det i det lilla lugna landeti norra kunde ske ett mord på landets statsministerskapade en känsla av overklighet.Av detta skäl och många andra är det viktigt att arbetetmed att få tag i den eller de som mördade att upprätthålla rättsmoralen och tilltron till vårträttssystem är det dessutom utomordentligt viktigt attmedborgarna har förtroende för den spaningsutredning somgörs. När så pass graverande uppgifter framkommer ombrister i utredningsarbetet som det har gjort under 1992minskar tilltron till polis och åklagares arbete och indirekttilltron till vårt rättssamhälle.För att undanröja de tvivel som finns om attutredningen inte skulle ha utrett vissa händelser ordentligtoch att vissa väsentliga uppgifter om attentat/kupp inte harnått utredningen föreslår vi att en ny kommission tillsättsför att göra en granskning av utredningsarbetet.I denna kommission bör förutom politiker, poliser,åklagare finnas personer som står utanför det traditionellarättväsendet. Erfarna poliser och brottsundersökare från denordiska länderna bör finnas med för att undanröja allaeventuella misstankar om att den svenskautredningspersonalen varit mindre villig att utreda det s.k.polisspåret. Man kan även tänka sig att ha medsamhällsforskare, författare, journalister och andra somkan bidra med annorlunda infallsvinklar i granskningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en nykommission som granskar utredningen av mordet påstatsminister ,. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammansättningen avkommissionens ledamöter.
mot · GG02K509 · 1993-01-26 00:00:00 — Styrelserepresentation i statliga verk och bolag I större svenska företag, i likhet med storainternationella företag, framgår det klart att styrelserna ochi första hand styrelseordförandena spelar en central roll närdet gäller respektive företags utåtriktade kontaktnät. Inomde statliga verken märks praktiskt taget nästan aldrig attstyrelseordförandena för verkets talan vid representationereller i kontakten med massmedia. Allt detta sköts avgeneraldirektörer eller högre tjänstemän inom verken.Detta är ett förhållande som måste betecknas sommycket otillfredsställande. Kommer verken att bli bolag ärdet än mer angeläget att styrelseordföranden får en mercentral ställning för att engagera sig mera i verksamheten.I första hand bör ordföranden avlasta en stor del avverkschefens representationsplikter, som torde ta alltförmycket tid från verkscheferna, som i stället bordeägnas den dagliga verksamheten inom verket (bolaget).De tre stora affärsverken Posten, ochTeleverket bör enligt vår uppfattning vara de verk som tillatt börja med bör få arbetande ordföranden. En arbetandeordförande på heltid eller deltid bör tillsammans medstyrelse och verksledning (bolagsledning) på ett aktivt sättpåverka verksamheten och inte minst utåt företräda verket(bolaget).Dagens ordförande inom verken har till stor del endastfunktionen att leda styrelsesammanträden. Regeringen böräven i fortsättningen tillsätta styrelseledamöter samt som nuutse ordföranden. Till detta kommer att även viceordförande bör utses av regeringen och inte som skerinom vissa verk, att styrelsen inom sig utser viceordförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om styrelserepresentation i statligaverk och bolag.
mot · GG02K510 · 1993-01-26 00:00:00 — Mindre enhetsindelning och eget ansvar för olika delaroch verksamheter inom den offentliga sektorn blir alltvanligare. Som beställare eller användare av olika varor ochtjänster finns möjligheter att påverka den vård och denomsorg som man vill ha. Vi ska som enskilda personer hamöjligheten att välja hälsocentral, sjukhus, läkare ochockså delar av den medicin som vi till och från kan vara ibehov av.Denna valmöjlighet är bra och uppskattas av den bredaallmänheten. Den innebär att alla verksamma inom olikadelar av den offentliga sektorn är måna om att vi skall trivasdå vi är i kontakt med dem. Avdelningar och enheter skaparsina egna miljöer, försöker att forma sin arbetsmiljö så attden skall upplevas av oss som en trygg och behaglighemmiljö. Personalens engagemang är viktigt för att vi skallkänna att vi är i centrum då vi vänder oss till dem för att fåhjälp.Men hur skall vi som medborgare veta var och av vemsom vi egentligen kan få den rätta och den bästa vården?Vilka möjligheter finns det att få information omde områden som varje avdelning och läkare t.ex.specialiserar sig på?Möjligheten att som medborgare själv få gå in och varamera delaktig och ansvarig för den hjälp och omsorg manvill ha fungerar därför . Det är omöjligt för oss attveta vad vi väljer bort då vi aldrig fått klart för oss vilkavalmöjligheter som står till buds. Nya möjligheter tillvalfrihet inom den offentliga servicen ställer därförmotkrav. Skall vi som medborgare kunna bli meramedvetna och delaktiga måste vi också erbjudasmöjligheten till det.Den offentliga sektorn bör som så många andra områdendå det handlar om varor och tjänster varudeklareras --''VDN-märkas''. Vi skall som konsumenter av denoffentliga servicen veta vad som finns att välja bland -- vadsom garanteras. finns ingen samordnande kontroll förden uppgiften. Att därför tillsätta ett organ eller föra överden uppgiften till de redan fungerande myndigheter är,enligt vår mening, den enda möjligheten att få en bredkunskapsspridning kring vad den offentliga sektorn har atterbjuda till sina konsumenter -- vi behöverförköpsrådgivning angående offentliga tjänster.Som medborgare och enligt gällande lagar måste vi fåinformation om den skattefinansierade verksamheten somalla har rätt till. Vi måste få en möjlighet att på ett bättresätt bli delaktiga i besluten kring den vård och omsorg somvi väljer. Vi måste också få möjligheten att få objektivinformation att kunna välja tjänster mellan de företag somutför tjänster inom vård och omsorg. Som konsumentermåste vi kunna jämföra priser och kvalité för att få den bästaservicen för våra utlägg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om varudeklarering av den offentligasektorn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information angående privatatjänster inom vård och omsorg.
mot · GG02K511 · 1993-01-26 00:00:00 — har diskussionen kring regionalaindelning blivit alltmer aktuell. Allt fler vill på detta sättkomma till rätta med de brister som landstingens samtlänsstyrelsens svaghet ger.I den författningspolitiska motion vi tidigare lagtredogör vi mer detaljerat för det som vi ser som det storabehovet, nämligen en samordnad länsförvaltning somhanterar både de frågor som sköts av ochde som hanteras av landstingen. Det är då principielltviktigt att dessa styrs av länens medborgare i allmänna valtill ett länsparlament.Med en sådan funktion försvinner naturligtvis denfunktion som och dess främsta tjänstemänfyllt.Ordförande i är den av regeringen utseddelandshövdingen. Funktionen uppkom i dålandshövdingen verkligen var statens representantgentemot länet. Uppgiften var i realiteten att föra ut de avkonung, regering och riksdag fattade besluten.Idag är verkligheten den motsatta.Landshövdingen fungerar snarare som länets företrädaregentemot regering och riksdag. Det handlar om att bedrivakampanjer för att nya statliga lokaliseringar ska placeras tilllänet, att vägbyggen i det egna länet ska prioriteras uppsamt att länets regementen ska försvaras mot nedläggning.Kampanjen mot nedläggningarna av regementen varalldeles uppenbar inför förra årets försvarsbeslut. Plötsligtvimlade det av försvarskunniga landshövdingar som kundeintyga hur viktigt just deras regemente var för landetsmöjligheter till försvar.Många av landshövdingarna gjorde detta på ett alldelesypperligt sätt. Vår poäng är bara att peka på det bakvändai att regeringen från ska utse den som ska föralänets talan gentemot just regeringen. Självklart bör dennalänets främsta representant utses av länets egnamedborgare och beslutsfattare. Självklart bör det också stålänen fritt att inte välja någon främsta företrädare. Därförbör landshövdingsämbetet avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avvecklande avlandshövdingsämbetet.
mot · GG02K512 · 1993-01-26 00:00:00 — Styrelsesammansättningen i statliga verk och liknande styrelser Den senaste tidens många ''affärer'' har bl.a. inneburitatt landets innevånare ställt sig frågande införstyrelseledamöternas ansvar.Undertecknad önskar med denna motion göra riksdagenoch regeringen uppmärksamma på det faktum att i våraverksstyrelser sitter oftast verkets eller institutionensdagliga ledare även som styrelseordförande(generaldirektör eller motsvarande).Undertecknad finner det märkligt att den person varsfögderi styrelsen är satt att granska leds av den tjänstemansom har ansvaret för den löpande verksamheten.Med anledning därav bör ge regeringen iuppdrag att framlägga omarbetade riktlinjer för hursammansättningen av våra verk och styrelsersordförandeposter skall fördelas. Samt attansvarsfördelningen mellan verksledningen och styrelseklart framgår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för verksstyrelsernasframtida sammansättningar.
mot · GG02K602 · 1993-01-26 00:00:00 — Antalet ledamöter i kommunfullmäktige Kommunallagen anger det minsta antal ledamöter somskall finnas i kommunfullmäktige. Antalet ledamöter ärberoende av antalet röstberättigade invånare i kommunen.Antalet är lägst i kommuner med 12.000 röstberättigadeinvånare eller därunder och stiger sedan med tio för varjeytterligare 12.000 röstberättigade upp till lägst 61 ledamöteri kommun med över 36.000 röstberättigade invånare. Omantalet är högre, krävs ingen ökning av antalet ledamötermed undantag för ochlandstingskommun med över 300.000 röstberättigadeinvånare, där antalet ledamöter skall vara minst 101.Reglerna för minsta antal ledamöter ikommunfullmäktige är stelbenta och dåligt anpassade tillverksamheten i dagens kommuner. Sakliga skäl saknas föratt föreskriva att t.ex. kommun med 36.094röstberättigade invånare vid det senaste valet skall ha likamånga ledamöter i fullmäktige som med 321.914röstberättigade.Det har tidigare diskuterats att förenkla bestämmelsenså att endast ett minsta antal ledamöter angavs och att detsedan skulle vara fritt för kommunfullmäktige att självabesluta hur många ledamöter som utses.Med hänsyn till intresset att garantera att fullmäktige fåren bred medborgerlig förankring och möjligheterna attförbättra de mindre partiernas insyn och arbetsförhållandeni kommunalpolitiken, har de nuvarande reglerna tills vidarebehållits.En förbättring av den medborgerliga förankringen,insynen och arbetsförhållandena bör kunna ske på annatsätt än genom bibehållandet av detaljerade regler förantalet ledamöter i kommunfullmäktige.Lokaldemokratikommittén skall följa upp den nyakommunallagen, som trädde i kraft . Förslagkommer att läggas som skall stärka enskilda medborgaresinflytande. I samband med detta bör även frågan omreglerna för antalet ledamöter i kommunfullmäktige sesöver. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna för antaletledamöter i kommunfullmäktige.
mot · GG02K603 · 1993-01-26 00:00:00 — Från sida har vi under ett flertal år väcktmotioner om en lagändring som gör det möjligt förkommunerna att utge vårdnadsersättning tillsmåbarnsföräldrar.Under förra avslogs motionen med hänvisningtill regeringens vidare beredning av frågor omkommunernas kompetens bl a ifråga om enskilda alternativi barnomsorgen.Vi kan konstatera att stora förändringar beträffande denkommunala verksamheten skett. Det gäller ävenbarnomsorgen. slopas det riktadestatsbidraget till barnomsorgen och inordnas istället i ettgenerellt statsbidrag till kommunerna. Härigenom harkommunernas frihet att använda resurserna blivit större.Också i många andra avseenden har kommunernasmöjlighet att själva bestämma över sin verksamhet ökatsom en följd av den nya kommunallagen.Av budgetpropositionen framgår att det fortfarande ärmånga förskolebarn som står utanför den samhällsstöddabarnomsorgen.I propositionen aviseras att småbarnsföräldrarnas rätttill barnomsorg ytterligare skall markeras genom en skärptlagstiftning.Om man från samhällets sida önskar stärkabarnfamiljernas ställning och deras rätt till ekonomisktstödd barnomsorg, bör det enligt vår mening vara självfalletatt det skall gälla alla, alltså även dem som själva ordnar sinbarnomsorg. En ny lagstiftning kan inte få syfta till att ökaojämlikheten mellan olika grupper.Vi har i tidigare motioner konstaterat att beslut omkommunal vårdnadsersättning, vid överprövning i domstol,befunnits stå i strid med gällande lagstiftning. Genom dennya kommunallagen har situationen förändrats. Denutökade kommunala kompetensen inrymmer, enligt vårmening, numera rätten att utge kommunalvårdnadsersättning. Vi anser dock att det behövs ettklarläggande uttalande från i denna fråga.Vi vill betona att vårt förslag på intet sätt innebär någotavståndstagande från vår principiella uppfattning om enstatligt stödd vårdnadsersättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt fastslår att det numera ingår i denkommunala kompetensen att utge kommunalvårdnadsersättning.Rosa Östh (c)()
mot · GG02K606 · 1993-01-26 00:00:00 — Avskaffande av kyrkofondens styrelse Kyrkofondsstyrelsen ansvarar för den kyrkligaskatteutjämningen och fattar beslut om stifts- ochstrukturbidrag efter yttrande från svenska kyrkanscentralstyrelse. Vidare beslutar styrelsen om anslag till denrikskyrkliga verksamheten.Kammarkollegiet förvaltar kyrkofondens tillgångar.Kyrkofondens styrelse består av sju (7) ledamöter varavregeringen tillsätter fyra (4) samt förordnar en av dessa attvara ordförande.I årets budgetproposition finns inte några förslag omstatsbidrag till verksamhet. Kyrkanförutsätts klara finansieringen av sina uppgifter inom ramenför sin beskattningsrätt och med stöd av den omfattandeinsamlingsverksamhet som av tradition förekommer. Motdenna bakgrund synes motiven för statsmaktensengagemang i utseendet av kyrkofondsstyrelse ochförordnande av dess ordförande ej längre föreligga.Kyrkomötet är högsta beslutandeorgan. har övergripandeberednings- och verkställighetsansvar under kyrkomötetsamt fullgör i vissa fall myndighetsfunktioner.Det samlade ansvaret för ekonomi börenligt min mening flyttas från regeringen och kyrkofondensstyrelse till kyrkomötet och centralstyrelse.Principiella och praktiska skäl talar för den föreslagnaändringen. Framförallt blir det lättare för kyrkomötetsvalda ombud -- som representerar den lokala nivån inomkyrkan varifrån kyrkofondens medel huvudsakligenkommer -- att utöva ett verkligt inflytande över den samladerikskyrkliga ekonomins omfattning och hur resursernalämpligen skall fördelas mellan riks- respektive lokal- ochstiftskyrklig verksamhet.Riksdagens nuvarande uppgift att bestämma ramen förden allmänna kyrkoavgiftens storlek kan med fördel ocksåläggas på kyrkomötet.De i motionen aktualiserade frågorna behandlas i den avK-A framlagda . De synpunktersom avgivits på denna utredning och som framtagits i ettbrett samrådsarbete inom kyrkan ger ett starkt stöd förförslagen i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av den särskildakyrkofondsstyrelsen och att fondens arbetsuppgifter iframtiden löses på i motionen föreslaget sätt.
mot · GG02K608 · 1993-01-26 00:00:00 — Relationerna kyrka--stat skall vara en öppen folkkyrka somtäcker alla delar av vårt land enligt de regler som finns iförsamlingslagen. skall ha endemokratiskt uppbyggd organisation. Svenska kyrkanskall ha en trygg ekonomi genom rätten att ta utförsamlingsskatt. Begravningsväsendet skall vara kvarhos Svenska kyrkan.Den s k betänkande har under 1992remissbehandlats i samtliga församlingaroch övriga kyrkliga organ.Utfallet av remissvaren visar att det finns ettöverväldigande stöd för att även ifortsättningen skall behålla sin särskilda karaktär av öppenfolkkyrka. skall vidare behålla enrikstäckande verksamhet och sina demokratiskaarbetsformer.Av remissvaren framgår också att det finns inget stöd föratt omforma till en förening eller ettsamfund. En absolut övervägande majoritet kräverlagstiftning för . Vi konstateraratt det finns en bred majoritet för fortsatt lagstiftning,beskattningsrätt och huvudmannaskap förbegravningsväsendet.När det gäller de inomkyrkliga frågorna såsomutnämning av biskopar, styrelsefunktionerna förkyrkofonden m m finns stöd för ett ökat ansvarstagande avkyrkan själv vilket innebär ett fortsatt reformarbete somligger i linje med vad som inleddes med beslut omnytt kyrkomöte m m.Riksdagen bör nu kunna konstatera att fortsatt sambandmellan kyrka och stat är det som motsvarar kyrkans egenståndpunkt och bör till regeringen uttala detta.Den nya kyrkoberedningen skall ju enligt sina direktivbeakta vad som framkommit i remissarbetet och bör inriktasin arbete i enlighet därmed. Vi vill också understryka attde förslag som den nya kyrkoberedningen lägger frammåste bli föremål för samma breda remiss som ERK-betänkandet. Inte minst mot bakgrund av att inte innehöll några förslag utan enbartmodeller.Skulle regeringen och välja konfrontationmed kyrkan och lägga fram förslag som inte står iöverensstämmelse med en bred opinion inom bör enligt vår uppfattning sådant beslut som ledertill relationsförändringar föregås av en folkomröstning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bibehålla nuvaranderelationer mellan kyrkan och staten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommande förslag från dennya kyrkoberedningen bör bli föremål för en bred remissinom ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inför en eventuell förändring i relationen kyrka--stat enfolkomröstning bör genomföras.
mot · GG02K609 · 1993-01-26 00:00:00 — En spade bör kallas en spade. En stad bör kallas en stad.Också i officiella sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beteckningen stad.
mot · GG02K610 · 1993-01-26 00:00:00 — Ökad valfrihet inom begravningsväsendet I samband med ett dödsfall uppstår kostnader av olikaslag, såsom kista, transport, svepning,begravningsgudstjänst, samkväm, bouppteckning m.m.För själva begravningsgudstjänsten uppstår i allmänhetinga kostnader om man anlitar sin hemförsamling.Mellan ett antal församlingar tillämpas ett system somkallas begravningsclearing. Detta innebär att kostnader förbegravningsgudstjänsten vad avser kyrka, vaktmästare,organist samt officiant debiteras hemförsamlingen omsjälva akten utförs i annan församling. I de fall det ej finnsett sådant samarbete mellan församlingar medför det enextra kostnad för de sörjande.Valfrihet är ett viktigt inslag inom olikasamhällsområden . Det borde också vara tillämpligt isamband med valet av plats för begravning. Vi anser därföratt ett system med begravningsclearing bör uppmuntrasinom hela . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begravningsclearing.