mot · GG02Sf513 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning är ett av samhällets främsta medel att främjavälstånd och välfärd. Det gäller att ge ungdomarna eninternationellt sett konkurrenskraftig utbildning samt att gevuxna chansen till återkommande utbildning, så att vi tarvara på den resurs de vuxna utgör och att vi inte skaparytterligare utbildningsklyftor. Trots att utbildningsnivånökat påtagligt , saknarfortfarande av arbetskraften utbildning över folkeller grundskola.Av dessa har närmare 800 000 personer kortare formell utbildning än . Dehögskoleutbildade inom industrin utgör endast av de anställda. Generellt gäller alltså attutbildningsnivån behöver höjas. Vi socialdemokrater läggeri andra motioner fram förslag om förstärkta insatser förutbildning och kompetenshöjning.Om utbildningsutbudet skall bli tillgängligt och en reellmöjlighet för breda grupper, måste det åtföljas av generellaoch gemensamt finansierade studiestödssystem. Nuvarandestöd är indelat i tre huvudgrupper, nämligen ett system förungdomarna i gymnasieskolan, ett system förhögskolestudier och ett system för vuxnas studier pågrundskole- och gymnasienivå. Totalt avsätter staten ca 13 miljarder till dessa olika ändamål. Till detta kommer attfamiljepolitiken omfattar gymnasieungdomarna upp till 20års ålder så att t.ex. bostadsbidrag, bidragsförskott ochflerbarnstillägg utgår. Dessutom ansvarar kommunerna förrese- och inackorderingskostnader. För studerande påhögskolan finns bostadsbidragsmöjligheter ochreserabatter. Många vuxna finansierar sina studier på andravägar, t.ex. genom utbildningsbidrag, sjukpenning ellerrehabiliteringsersättning, arbetsskadelivränta, socialbidrageller i vissa fall med bibehållen lön.Det vore önskvärt med ett mera sammanhållet ochrenodlat studiestöd särskilt för vuxna. Helst borde det ocksåinnehålla en generell rätt till stöd, så att urval ochprövningar kunde minimeras. En samordning skulle dålättare kunna uppnås.Mål för studiestödenDet övergripande målet för studiestöden är attmedverka till att de utbildningspolitiska målen uppnås.Studiestöden skall också undanröja ekonomiska,geografiska och sociala hinder för studier, samt genom sinnivå ge faktiska möjligheter att studera. Det är också viktigtatt stöden står i samklang med samhälletsfördelningspolitiska mål. En viktig målsättning är därutöveratt reglerna skall vara enkla och lättöverskådliga. Stödenbör också vara så neutrala som möjligt när det gäller val avutbildning. I vissa fall har det dock varit nödvändigt att avrekryteringsskäl ge bättre villkor, exempelvisutbildningsarvoden vid vissa lärarutbildningar, särskiltvuxenstudiestöd vid YTH (Yrkesteknisk högskola),uppsökande verksamhet på arbetsplatser och förmånligavuxenstudiestöd.Stöd till vuxna i gymnasieskola eller grundläggandeutbildningÅr infördes vuxenstudiestöden för att ersättainkomstbortfall vid studier. Genom lagstadgad rätt tillledighet för studier och en rätt till stöd, har många vuxnafått nya möjligheter i sitt arbete och i sitt liv. Dessa stöd harfram till finansierats med en arbetsgivaravgift. Parternapå arbetsmarknaden har alltså ansett att vuxnas utbildningvarit viktig. Stöden har styrts till dem som har haft denkortaste utbildningen och till dem som varit svårast attrekrytera till studier. Tanken var, när stöden infördes, attalla i ett kortare perspektiv skulle kunna erhålla minstgymnasiekompetens. skulle högskoleutbildninggöras möjlig för flertalet. Utvecklingen har dock inte blivitsådan. Avgiften har inte höjts nämnvärt och viss andel avmedlen har använts till andra ändamål. Genom att nivån påstöden höjts så har allt färre fått möjlighet tillstudier.Den dåvarande socialdemokratiska regeringen tillsatte ifebruari 1990 en utredning för att se över vuxnas möjlighetatt finansiera studier. Dels i perspektivet att stöden varotillräckliga antalsmässigt, dels i perspektivet attutbildningsutbudet har förändrats. Samordning nämndesockså som önskvärd.Förslag lämnades om generell rätt till ettförmånligt stöd för grundskole- och gymnasiestudier förvuxna. Med garantier för rätt till stöd både för korta ochlånga studier skulle urvalsprövningar och därmedsammanhängande krånglig administration kunna undvikas.En särskild resurs skulle avsättas för facklig utbildning, ochstudievägledning och uppsökande verksamhet skulleförstärkas. Viss samordning föreslogs också. Utredningensförslag har inte remissbehandlats. I stället har storanedskärningar gjorts på vuxenstudiestödsområdet av denborgerliga riksdagsmajoriteten.Enligt vår uppfattning bör studiestödet till vuxnaomgående förändras enligt följande riktlinjer:Grundläggande utbildning bör erhållas utanskuldsättning. Kommunen har en skyldighet att anordnasådan utbildning. Invånarna har en rätt till den. Det vorenaturligt att också införa en rätt till studiestöd utanurvalsförfarande. Det skulle kunna ligga på en nivå sommotsvarar A-kassa eller utbildningsbidrag och i sin helhetutgöras av bidrag. För den som läser i studiecirkelform ellerpå annat sätt , kan ett sådant stödtimbaseras. Nödvändiga begränsningar kan sedan görasbeträffande ämnesval och nivå på utbildningen.Gymnasial utbildning för vuxna bör ges minst sammavillkor som , nämligen ett 65-procentigt bidrag förlånga studier och ersättning för kortare studier.Problemet är dock att 80--av dem som söker särskilt vuxenstudiestöd får avslag.Utredningens förslag på detta område var också här engenerell rätt till stöd, men det förutsatte samordning medutbildningsbidragssystemet. Eventuellt borde man i ställetsamordna med studiemedelssystemet, som är alternativetför många, och som är ett rättighetssystem utan särskilturvalsförfarande. Studiemedel skulle kunna utgå men medenbart bidragsandel för denna grupp. För flertalet skullenivån bli likvärdig med hänsyn till att det särskildavuxenstudiestödet är beskattat. För kortare studier bör somhittills utgå en ersättning . Eventuellabegränsningar kan göras genom koppling till ämnen ochnivå på utbildningen.Aktiv uppsökande verksamhet är kärnan i ett framtidastudiestöd för vuxna. Förutom den skyldighet kommunernahar bör insatser göras för uppsökande verksamhet påarbetsplatserna. Erfarenheterna av tidigare sådanverksamhet är mycket goda. Stöd bör också kunna ges tillinventering av utbildnings- och kompetensbehov i företagenom parterna söker gemensamt.Regeringen bör återkomma till med förslagom ett sammanhållet och samordnat studiestöd för vuxna igrundläggande och gymnasial utbildning enligt de riktlinjervi förordat. bör ge regeringen detta till känna.Studiestöd för högskolestudierStudiemedelssystemet reformerades från den 1 januari1989 efter förslag från den dåvarande socialdemokratiskaregeringen. Nivån på studiemedlen höjdes avsevärt ochbidragsdelen sexdubblades. Detta blev möjligt dels genomen omfördelning av subvention från återbetalningssidan tilldirekt bidrag, dels genom ytterligare budgetmedel. Pååterbetalningsområdet gick man över från annuitetslån tillatt återbetala i procent av inkomsten.Mycket stor politisk enighet rådde om de grundläggandeprinciperna för förändringen, nämligen överföringen avsubventionen till tilldelningssidan, studiebidragets ochlånets nivåer samt återbetalningssystemets nyakonstruktion. Redan från början uppdrogs till CSN() att utvärdera dessa nyaregler särskilt med hänsyn till skuldutvecklingen.Riksdagen har därefter justerat fribeloppsreglerna samtbeslutat bibehålla det s.k. som ger reserabatterpå tåg, flyg och vissa busslinjer.Under 1970- och 1980-talen gällde studiestödsdebattenoftast nivån på studiemedlen. Många utredningar visadeklart på att nivån var otillräcklig. Några mindre höjningargjordes , men först blev nivånallmänt accepterad. Debatten har därefter gälltskuldutvecklingen. Med vårt höga ränteläge finns detnaturligtvis anledning att oroas. Lånet har numera normalränta. Den fastställs av regeringen och skall varaviss andel av statens upplåningsränta. Häri ligger enräntesubvention som motsvarar en allmän avdragsrätt vidbeskattning.Flera utvärderingar visar att systemet i huvudsak är braoch att man efter normallånga studier och med normallöneutveckling klarar att återbetala sina skulder inom rimligtid, dvs. 20--25år. Dock har skatteomläggningens effekter med ipraktiken en kraftig räntehöjning påverkat relationernamellan bidrag och lån . Det vore önskvärt om dentidigare fördelningen kunde bibehållas.Ansökningarna om studiemedel har ökat mycket kraftigtunder senare år. Viss del kan förklaras av lågkonjunkturenoch av ett större utbildningsutbud. Viss del kan helt klartförklaras av att i princip alla hinder tagits bort som gällerstudiemedel vid utlandsstudier. Viss del måste docktillgodoräknas systemets goda sidor. Man kan dock märkaen större skuldmedvetenhet hos de studerande. Allt fler tarut endast bidragsdelen eller lägre lånebelopp. Ekonomiskrådgivning ingår numera som en förmån vid utbetalning avstudiemedel.Den borgerliga regeringen har gjort en egen översyn avstudiestödssystemen och då i huvudsak av studiemedlen. Enpromemoria har presenterats. Denna skall nuremissbehandlas.Vi är naturligtvis öppna för en diskussion omstudiemedelssystemets framtid, när pågående analyser ärfärdiga. Främst bör en bred remissopinion inväntas. Ovannämnda mål bör dock gälla också i fortsättningen. Åtgärderbör som tidigare nämnts vidtas för att hålla nereskuldsättningen. Det kan göras genom förstärkning avstudiebidraget, genom att skärpa meritprövningen, genomförändring av antalet terminer med generell rätt till stöd,genom förstärkt studierådgivning, genom förändringar iutbildningsorganisationen eller ytterligare insatser förekonomisk rådgivning. När det gälleråterbetalningssystemet måste man tänka sig extra noga för,eftersom man vid varje förändring av skärpningskaraktärmåste inrätta ett helt nytt system. Vi har redan två system.Om det bedöms nödvändigt med ett tredje system, vore detbäst både för de studerande och ur administrativ synpunkt,om man gjorde så små justeringar som möjligt. Nivån påden procentuella återbetalningen kan säkert diskuteras,men det kräver i sin tur ett låginkomstskydd.En allmän förutsättning för att man skall kunna vidtaåtgärder som exempelvis skärpta meritkrav, är att endemokratisk beslutsprocess återinförs. Denna frågautvecklas ytterligare nedan.Det är dock viktigt att markera att de krav samhälletställer ska inskränkas till att handla om strikta meritkrav.Det finns ingen anledning att uppställa krav på att studenterska ägna en viss andel av sin tid till studier. Om den enskildestudenten framgångsrikt klarar att förena studierna medexempelvis lönearbete så finns det ingen anledning att ha''straffincitament''. Därför bör det så kallade fribeloppetavskaffas. Det hävdas ibland att detta skulle innebära ökadekostnader. Det finns anledning att tro att verkligheten ärtvärtom. Genom avskaffandet av fribeloppet skapasincitament att arbeta för att undvika att ta studielån. Dettaminskande lånetryck tillsammans med möjlighet attavskaffa den administration som kontrollerarefterlevnaden tar ut de eventuellt ökande kostnaderna.I samband med förändringar i studiemedelssystemet börsamordning med vuxenstudiestöden också prövas.Riksdagen bör ge regeringen till känna att det fortsattaberedningsarbetet bör ges den inriktning som angivits ovan.Beslutsprocess och administrationStudiemedels- och vuxenutbildningsnämndernaavskaffades av den borgerliga riksdagsmajoriteten från den1 , egentligen utan sakliga skäl. Detta har fått tillföljd att allt demokratiskt inflytande försvunnit när detgäller studiestödsfrågor. Nämnderna hade tidigare handlagtca 20 000--25 000 ärenden . Det kunde gälla urvalsfrågor,meritprövning, dispens från åldersregler m.m. Oftasthandlade det om svåra avvägningar ochskälighetsbedömningar. Enkla ärenden avgjordes givetvispå kanslinivå. Man kan inte överklaga ett beslut överhuvud taget. Detta är självklart helt oacceptabelt.Vi angav redan i samband med beslutet om nämndernasavskaffande, att vi var beredda att diskutera förändringarbeträffande nämndernas utformning och arbetsuppgifterallt eftersom man gjorde förändringar av studiestöden. Vihar samma inställning . Utgångspunkten måste dockvara att regionalt förtroendemannainflytande skall finnas iför medborgarna viktiga studiestödsbeslut, där urvals- ochskälighetsbedömningar förekommer. Det är också viktigtmed ett reellt studerandeinflytande. Möjlighet attöverklaga måste återinföras. Dessa frågor blir än meraktuella om man överväger skärpningar av olikaregelsystem.Vad vi anfört om demokratiskt inflytande ochöverklagandemöjligheter bör som sin mening geregeringen till känna.Administrationen av studiestödssystemen har fungeratmycket väl . Våra förslag under olika avsnittovan kommer att medföra förändringar förstudiestödsmyndigheten. Vi förutsätter att detta vägs in i ettfortsatt beredningsarbete. Önskvärt är att stor beredskapkan upprätthållas för regional och lokal verksamhet, så attgod kontakt kan bibehållas med olika utbildningsanordnareoch med numera geografiskt spridda studerande. Våraförslag om aktiv uppsökande verksamhet och en storsatsning på återkommande utbildning gör detta än merangeläget.Vad vi har anfört om administration bör ges regeringentill känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en genomgripandereform av studiestödet.