mot · GG02L407 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundInseminationsverksamheten i reglerades 1985 ioch med att lagen om insemination (1984:1140) trädde ikraft. Enligt den får insemination endast utföras omkvinnans make eller sambo skriftligen har samtyckt tillinseminationen. Maken eller sambon anses därmed vara fartill barnet.Inseminationslagen stärker barnets rätt i och med att detklart sägs ut vem som har ansvaret för barnets trygghet. Denger också barnet rätt att få kunskap om sitt biologiskaursprung. Barn som tillkommit genom givarinseminationhar rätt att få del av de uppgifter om spermagivaren somantecknats i journalen. En förutsättning är enligt lagen attbarnet uppnått tillräcklig mognad. Enligt samma lag harsocialnämnderna ålagts skyldighet att på begäran hjälpabarnet med att skaffa fram de uppgifter som finnsantecknade om givaren.Lagen stadgar däremot inte om skyldighet förföräldrarna att berätta för sitt barn om hur det kommit till.Man ansåg i förarbetena till lagen att det måste varaföräldrarnas sak att tala om detta för barnet. Samtidigtunderstryker man hur viktigt det är för ett barns positivautveckling med ett öppet och ärligt förhållande mellanföräldrar och barn. Man framhåller vikten av att föräldrarså tidigt det anses möjligt och lämpligt talar med barnet omhur det kommit till.Lagen har varit i kraft . Förra åretmotionerade en av oss bl.a. om en uppföljning ochutredning om lagstiftningens effekter. Detta avvisades av enmajoritet i . Flertalet av de remissinstanser somyttrat sig till lagutskottet, ställde sig dock positiva till enöversyn av lagen i olika avseenden.Vi anser att en översyn av lagen bör göras av följandeskäl:Tillgång till spermadonatorerSedan lagens tillkomst har antalet inseminationer sjunkittill en tiondel av motsvarande födslar åren närmast förelagens tillkomst. Detta tillskrivs svårigheten att fådonatorer, vilket i sin tur skulle bero på att donatorn ejlängre garanteras anonymitet. Problemet med att finnalämpliga har accentuerats sedan man gått över tillbehandling med enbart fryst sperma, en följd avhiv/aidsepidemien. Behandlingsresultaten med frystsperma är sämre än med färsk och behandlingstiden per parlängre.Olika kliniker anger olika svårighetsgrad när det gälleratt få tillgång till . Det kan inte uteslutas att detgår tillbaka till läkarnas grundinställning tillanonymitetsfrågan. När lagen trädde i kraft skrevtongivande gynekologer följande i (1985)med anledning av ett yttrande de medverkat i om eventuellagemensamma nordiska rättsregler för givarinsemination: ''Istället emotser man en förutsättningslös översyn av den nyssikraftträdda lagen i avsikt att lindra densamma. Till dessdetta sker kommer vi, liksom läkarna vid landets övrigakvinnokliniker att på begäran remittera de par somkvalificerat sig för behandling med givarinsemination tilllämpliga kliniker utanför gränser''.Vi anser att barnets rätt att få kunskap om sitt ursprunginte får kringgås. Därför bör en utredning ominseminationslagen inrymma en undersökning omorsakerna till svårigheterna att finna lämpliga donatorer.Utredningen bör vidare lämna förslag till hurdonatorerna skall få information om motiven tillinseminationslagens utformning. Sådan information börockså lämnas till de barnlösa paren och inte minst till denpersonal som arbetar med inseminationer.Informationen till barnenI lagutskottets överväganden (1992/93:LU4) avvisasyrkandet om en uppföljning av hur det gått förinseminationsbarnen med motivering att det är svårt att fåfram de önskade uppgifterna, att det fötts så få barn genomgivarinsemination och att det gått så sedan lagenstillkomst.Vi anser inte att dessa skäl har bärkraft. Förvisso är detfråga om en svår och integritetskänslig undersökning ochdet kommer att ta tid att planera, genomföra och fåresultaten ifrån den. Men för barnens skull är det viktigt attvi får fram fakta. Därför är det angeläget att man startar denprocessen . Undersökningen bör innehålla både enuppföljning av barnen, deras reaktioner och situation samtföräldrarnas erfarenheter bl.a. av att lämna barneninformationen om barnets ursprung.Den första informationen till ett barn om dess ursprungbör lämnas tidigt i livet. I Rädda Barnens bok säger man följande: ''En tvååring accepterardet mesta som föräldrar försöker förklara. Säger föräldernatt något är på ett visst sätt så ifrågasätts det inte i denåldern. Det kommer .'' När barnet är i 9--10 årsåldernkommer den period då barnet börjar förstå innebörden avdet hela. Har man då givit den första informationen tidigt sågår det lättare att tala allvarligt om innebörden av det helasedan.Insemination av ensamstående kvinnorEnligt lagen får insemination endast utföras på en kvinnasom lever i ett stabilt heterosexuellt förhållande. Det ärdäremot inte straffbart för en ensamstående eller lesbiskkvinna som lever tillsammans med en annan kvinna att påsig själv låta utföra insemination. Det är inte hellerstraffbart att medverka till detta, annat än om det skervanemässigt eller för ekonomisk skull. Ingentinghindrar heller en kvinna från att genomgåinseminationsbehandling utomlands i syfte att bli gravid.Vi vet att inseminationer görs både i ochutomlands på ensamstående och lesbiska kvinnor. Vi vetdock inte i vilken omfattning och om de utförs där frihetfrån hiv-smitta kan garanteras. () har givit ut en informationsskriftom inseminationer där risken för hiv-smitta vidinsemination framhålls liksom hur man skall undvika den,men risken finns likafullt där.Socialstyrelsen angav i sitt remissvar till lagutskottet1992 att hiv-risken ''kan likaväl uppstå om kvinnan skaffarsig barn på naturlig väg och är inte skäl för en lagändring''samt att ''En lagändring inte är befogad bara för att lagenkringgås på vissa punkter''. Vi anser dessa uttalandenanmärkningsvärda från en myndighet som skall se till attstiftade lagar följs och att alla risker som kan förebyggas blirföremål för preventiva åtgärder.Vi anser således att en utredning om inseminationslagenbör inbegripa en analys av inseminationer på kvinnor sominte lever i fasta heterosexuella förhållanden och evåtgärdsförslag.Inseminationsbarn till ensamstående kvinnorAtt inseminationsbarn föds till ensamstående mödrar ären verklighet vi lever med. För barnens skull är det därförviktigt att de inte får sämre stöd av samhället än andra barn.Inseminationsbarn till ensamstående och lesbiskakvinnor registreras som faderlösa om modern inte vill/kanuppge faderns identitet. Därvid får modern inte sällanproblem med bidragsförskott. Hon kan inte heller delavårdnaden om barnet med någon annan.I sitt remissvar till lagutskottet anger juridiskafakultetsstyrelsen vid hur man skullekunna lösa detta problem. Man skriver: ''I fall där tvåkvinnor avser att fungera som barnets föräldrar tordegällande bestämmelser i kunna göras tillämpliga på såsätt, att samtyckande blir att anse som rättslig förälder vidsidan av modern. Barnet får härigenom samma rättsligaställning som barn födda i heterosexuella förhållanden,inklusive rätten att få vetskap om spermadonatornsidentitet. ''Fakultetsstyrelsen anger vidare att det inte låter sig göraatt tillförsäkra inseminationsbarn födda av enensamstående kvinna samma trygghet som barn födda i enstabil heterosexuell parrelation.Fakultetsstyrelsens fortsatta resonemang stöder oss i våruppfattning att en utredning om inseminationslagen ocksåmåste omfatta frågan om den rättsliga tryggheten för barnfödda av ensamstående kvinnor.SammanfattningVi anser således att regeringen bör tillsätta en utredningmed uppgift att göra en översyn av inseminationslagen ochen uppföljning av hur det gått för barn som fötts efterinsemination. Utredningen bör också ta upp frågor kringbarnens rättsliga skydd och tillgången på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning ominseminationslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgång till spermadonatorer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning avinseminationsbarnens situation,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insemination av ensamståendekvinnor eller kvinnor i lesbiska förhållanden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inseminationsbarns rättsligatrygghet.