ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fö310 · 1993-01-26 00:00:00 — Bevarande av traditionerna från gamla regementen Nedläggningen av de skånska regementena P6 Norraskånska regementet (Norringarna) och trängregementet T4innebär en svår förlust för de starkt engageradeförsvarsvännerna i Skåne.Traditionerna genom sammankomster, musik, fanor,standar och många minnen från gången tid harupprätthållits av kamratföreningarna vid de bådaregementena.Många unga män har vid regementena fått sinmilitärutbildning -- förmåga och kunskap -- att försvara sinhembygd. Utbildningen har varit framgångsrik tack vare enengagerad, målmedveten och kunnig officerskår.Det vore djupt tragiskt om de gamla traditionernaförsvann vid nedläggningen av regementena. Inte minstsociala skäl motiverar vikten av att man lyckas bevaratraditionerna och minnena genom fortlevandekamratföreningar. Många, såväl militär som civilanställda,rycks snart från sina gamla arbetsplatser på regementena.De får nya uppgifter på andra platser eller lämnar försvaret.Hur bevara traditionerna? ''Norringarna'' är ett begrepp för Norra skånskaregementet, som kan bevaras om FO 14 får ta över de gamlatraditionerna. FO 14 flyttar snart till frånKristianstad och kan med fördel ta över och föra vidare degamla ''Norringarnas'' traditioner. Lämpligt är då att FO 14byter namn till Norra skånska regementet.Traditionerna vid gamla trängregementet T 4 bör kunnaföras vidare genom det underhållsregemente som, enligtförslag, skall organiseras i Kristianstad.Mina förslag för bevarande av traditionerna frånregementena, som läggs ner, har ett viktigt syfte. Detgäller att upprätthålla och förankra försvarsviljan till gagnför hembygdens försvar även . Möjligheterna attgöra detta stärks genom att ge kamratföreningarna från degamla regementena reella överlevnadsmöjligheter och enkoppling till de nya former och uppgifter som skapasinom försvaret i området. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att säkerställa traditionerna frånde gamla regementena P 6 och T 4,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att FO 14 från den 1 juli 1994benämns Norra skånska regementet.
mot · GG02Fö311 · 1993-01-26 00:00:00 — Luftförsvaret har vid ett eventuellt angrepp enavgörande betydelse för vårt försvar. Luftförsvaret behöveri framtiden en större kapacitet. Därför föreslår regeringenen fortsatt satsning på utvecklingen av Bamseprojektet.Erfarenheterna från och de senastehändelserna i pekar på svårigheteratt nå verkan mot de svåraste luftvärnsmålen bl.a. de s.k.kryssningsrobotarna och att skydda sig mot signalsökanderobotar. har luftvärnsbatterier med landbaseradspanings- och eldledningsradar. När man lyckades få upp enrobot var man tvungen att följa och låsa på målet med enstyrradar . Detta innebar att manendast kunde bekämpa ett mål i taget.Spaningsradarn och styrradarn slogs också lätt ut avradarsökande missiler. Såvitt vi förstår är det på liknandesätt som även Robot 23 i princip fungerar. En spaningsradarper förband som kan bekämpas. Roboten måste aktivtstyras under hela förloppet av en styrstråle. Man har tvåstyrradar per förband. Luftvärnet riskerar att mättas.Autonoma luftvärnsrobotsystem med målsökare kan i storutsträckning eliminera dessa nackdelar.Det finns ett antal luftvärnsrobotsystem underutveckling i . Flera av dessa är autonomamålsökande system. För att ta ett närliggande exempelutvecklas i vårt grannland ett system NASAMS sombygger på samma målsökarrobot som norska flygvapnetanvänder som jaktrobot, nämligen NAMRAAM.Saab Missiles i samarbetar med BritishAerospace om det jaktrobotprojekt som även kan användassom luftvärnsrobot.Det är därför enligt vår uppfattning allvarligt att, somantyds i både ÖB93 och i föreliggande proposition, denkompetens som finns i landet på målsökande robotarriskerar att gå förlorad. Särskilt som det är väsentligt att vii också behärskar målsökarens programvara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vidmakthålla kompetens vadavser målsökarstyrda robotar.
mot · GG02Fö312 · 1993-01-26 00:00:00 — Försvaret har numera inte som tidigare möjlighet att låtaalla för värnplikt lämpliga män göra sådan tjänst. Mångablir frikallade, andra placeras i utbildningsreserven ochinkallas endast i extraordinära nödlägen. Bland dessa finnsen del som vill göra värnplikten. finns exempel påsådana unga män som vägrar bära vapen och som döms fördetta, trots att de varit beredda att göra annan tjänst, någonform av samhällstjänst t.ex.Det finns också exempel på s k repgubbar som gärnaskulle göra sin repmånad om inte t ex ett egetlantbruks drift gör att tidpunkten inte alltid passar, p g a attlantbrukets skötsel under vissa tider kräver specielltmycket. Detta innebär att vederbörande vägrar att inställasig. Följden blir fängelse och rättegångskostnader förvägraren. I värsta fall kan det hela sluta med konkurs föregenföretagaren.Ovanstående beskrivna exempel på hur värnpliktigarekryter och ''repgubbar'' kan bli behandlade vid inkallelseborde, med dagens bantade försvar och därmed möjlighetatt ändå klara rekryteringen för tjänsterna, tillhöra detförgångna.Egenföretagare som genom repetitionsövningen får entrång ekonomisk situation blir säkert inte någon bra soldatunder sådana förhållanden. Vapenvägrare som sätts ifängelse upptar i onödan fängelseplatser som behövs förvärre brottslingar.Enligt min mening bör försvaret bli mera flexibelt i sittsätt att kalla till tjänst och i behandlingen av dem som av eneller annan anledning inte vill finna sig i den gängsevärnpliktstjänsten. Regler och anvisningar bör i dessaavseenden ses över, så att de blir mer flexibla, tidsenliga ochmänniskotillvända. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande större flexibilitet vidinkallelse till värnpliktstjänstgöring.
mot · GG02Fö319 · 1993-01-26 00:00:00 — Den aktuella ekonomiska situationen i vårt land ärmycket besvärlig. Den gör det nödvändigt med storabesparingar inom den offentliga sektorn. I enlighet medhöstens krispaket drabbar detta också försvaret.I budgetpropositionen föreslår regeringen att Lv 4 iYstad läggs ner. Avvecklingen skall ske senast den 31december 1994. Det finns ingen motivering till varför ennedläggning av just Lv 4 innebär den bästa besparingen.Vad som krävs är ett genomarbetat underlag för olikaalternativ som långsiktigt löser luftvärnets problem. Någotsådant har inte presenterats vare sig i ÖB:s rapporteller i budgetpropositionen. Det vore direkt otillständigt attpå så lösa grunder besluta om det framtida luftvärnet.Det krävs därför preciseringar av faktaunderlaget för attett beslut skall kunna tas.Mycket talar för en samlokalisering av Lv 6/LV 4 tillantingen , eller . En oberoendeutredning bör inför riksdagsbeslutet belysavilken ort som är bäst, med hänsyn tagen till bl.a. ekonomi,utbildningsförutsättningar och beredskapsskäl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att under vårenförutsättningslöst låter utreda förutsättningarna för ensamlokalisering av Lv 6/Lv 4 i antingen ,eller .
mot · GG02Fö320 · 1993-01-26 00:00:00 — Försvarssektorn svarar för betydande delar avsysselsättningen inom Karlstads- ochKristinehamnsregionen.Regionens arbetsmarknad har därför drabbats särskilthårt genom de förändringar som genomförtsinom försvarssektorn i vår region. Bergslagensmilitärområde har avvecklats, försvaretsförvaltningsbyggnad Karolinen i har successivtminskat sin verksamhet och nedskärningar inomförsvarsindustrin har inneburit att ca 1 800 arbetstillfällen försvunnit.Riksdagens beslut om fusionen av A9 i Kristinehamnoch I2 i som följdes upp avregeringsbeslut om samlokalisering till vardärför av stor betydelse för att trygga verksamhet ochsysselsättning för kommande år.Fusionen innebär dels besparingar och delscentralisering av Värmlandsbrigaden. Fusionen ska enligtriksdagsbeslutet träda i kraft . För att förberedafusion och samlokalisering krävs investeringar iKristinehamn av bygg- och anläggningsarbeten för 100miljoner kronor. Dessa investeringar kommer vid entidpunkt då arbetslösheten i regionen inom byggsektornuppgår till . Det är därför synnerligen angeläget attförberedelserna för fusionen av skyndsamtigångsättes.När Värmlandsbrigaden etablerats i Kristinehamninnebär det ett tillskott på 200 anställda och 475värnpliktiga. I en kommun som drabbas mycket hårt avarbetslöshet är därför den beslutade lokaliseringen avVärmlandsbrigaden till mycket betydelsefullför kommunens servicenäringar. Underlag för kommunalservice förstärks också i ett längre perspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den beslutade fusionen av 2 med lokalisering till skyndsamtigångsätts.
mot · GG02Fö321 · 1993-01-26 00:00:00 — Omlokalisering av LV 6 till Försvarsbeslutet tillkom efter omfattandeutredningsarbete.Riksdagens beslut innebar bl.a. att Götaluftvärnsregemente Lv 6 i skulle lokaliseras till ochHallands regmente I 16.Efter försvarsbeslutet har omfattande förberedelservidtagits i och för att på bästa sättverkställa försvarsbeslutet.Således har projekteringsarbetet för Lv 6 utbildningsanordningar i stort slutförts och byggstart ärplanerad till innevarande år.Enligt uppgift är huvuddelen av den militära personalenvid Lv 6 beredda att flytta med regementet till . Bl.a.har man funnit att utbildningsförhållandena i ärmycket goda. Vissa från Lv 6 har redan flyttat till . ochsamverkande regionala organ har på ett kraftfullt sättmedverkat för att lösa de familjesociala frågor som alltiduppstår vid en flyttning.Vad gäller kostnaderna har inget framkommit som tyderpå att de kalkyler som låg till grund för försvarsbeslutet inteskulle hålla. Snarare är det så att den långsiktigabesparingen för försvaret torde bli än gynnsammare änberäknat.Till förberedelserna kan nu också läggas detmarkförvärv, som försvaret erhållit genom markbyte medkommunen. Ett sammanhängande närövningsområdekommer att finnas mellan I 16 och F 14. Detta medger bl.a. utbildning av mekaniseradeförband av kompanistorlek. Utbildningsbetingelserna iHalmstad är som helhet betraktad i övrigt mycketgynnsamma och utbildningen sker till jämförelsevis ovanligtlåg kostnad. Förutsättningar finns också att möta framtidaökande utbildningsbehov.Genom Lv 6 flyttning till och den i övrigt beslutadeintegreringen av utbildningen av brigadens olika förbandsäkerställs den samövning som är nödvändig för att vårabrigader skall få tillräcklig kvalitet. En förändring av dettasystem skulle sannolikt försvåra för försvaret att uppnå deav beslutade målen, vad avser satsning påkvalitet före kvantitet.Självklart har ett regemente, inte minst ettlandskapsregemente, stor betydelse för bygden ochregionen. Det är dock inte i första hand detta som äravgörande för vårt ställningstagande i försvarsfrågor. Det ärej försvarbart att nu riva upp försvarsbeslutet vad gäller Lv 6 flyttning till . av utredande ochosäkerhet kunde personalen på I 16 äntligen se framåt. Förhållandena för Lv 6 är likartade. Genom enträget och positivt arbete är nude flesta övertygade om att beslutet är det bästa tänkbara iden rådande ekonomiska situationen för försvarets effektpå kort och lång sikt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt fattar beslut så att omlokaliseringen av Lv6 till genomförs och att därmed Halmstadsarmégarnison bildas, omfattande I16/Fo31, Hallandsbrigaden och Lv6.
mot · GG02Fö322 · 1993-01-26 00:00:00 — Ljunghedarna kring har varit militärövningsplats . genomfördes deförsta flygningarna, vilket gör flygfältet till ett av de äldsta ivärlden. I samband med att Flygvapnet blev en egenförsvarsgren sattes F 5, Flygskolkåren, upp. Från1926 har ca 5 000 flygförare fått en grundutbildning vid F 5,under ca 240 , och ca 20 . I samband med att Flygvapnet reduceradefreds- och krigsorganisationen under främst 70-talet,flyttades Flygtrafiktjänstskolan (FFL) och Väderskolan(VädS) till F 5. 1984 organiserades Trafikflygarhögskolan(TFHS) på F 5.Vid grundutbildas eleverna på SK60. Därefter sker en grundläggande taktiskutbildning, steg 1 (GTU1) vid F 5 . Steg2 (GTU2) sker vid F 16 i ochdärefter sker inflygning på fpl 35, 37 och 39. Det vore säkertmera rationellt att även GTU2 genomfördes på F 5. Antaletelever vid de olika kurserna är ca 50 per år.Vid (VädS) utbildas anställd ochvärnpliktig personal för försvarets vädertjänst. Antaletelever är ca 300 vid olika kurser.Vid () utbildasreservofficerare, flygledare ur ochvärnpliktiga för FV krigsorganisation med ca 150 elever perår.Vid () grundutbildastrafikflygare för den tunga civila luftfarten. De sistaeleverna lämnade skolan och f.n. är inganya kurser planerade. I budgetpropositionens bilagor 5 och7 anges riktlinjerna för trafikflygarhögskolans framtid ochdet är viktigt enligt vår uppfattning att den aviseradeutredningen om Trafikflygarhögskolans inordnande ihögskolesystemet kommer till stånd möjligt.Krigsförbandsproduktionen är vid förbandetomfattande och innebär att F 5 är ansvarig för bl.a. tvåbasbataljoner med ett antal sidobaskompanier ochvärnkompanier.I krig omfattar ansvaret sju flygbaser. Detta ansvar kaninte med godtagbar effekt överlåtas till något annat förbandsom har motsvarande ansvar. Effekterna av en nedläggningav F 5 skulle få stora negativa konsekvenser förmöjligheterna att basera flygstridskrafter i Skåne.Vid F 5 har investerats ibyggnader och anläggningar för ca 100 miljoner kronor.Investeringarna i nybyggnader kommer attuppgå till ca 40 miljoner kronor.Flygfältet är oöverträffat vad gäller möjligheterna attbedriva grundläggande flygutbildning med bl.a. fyraparallella banor -- två för jet- och två för propellerflygplan --där flygövningar kan genomföras på alla banor samtidigt.Vid F 5:s tekniska verkstad kan alla möjliga typer avkvalificerad service utföras.Det är naturligtvis bra att centralisera grundutbildning.Även om yrkesfacken är olika finns mycket gemensamt iutbildningen där kompetens, utveckling och utbildning kansamordnas.Flygvapenchefen har tillsatt ett antal utredningar därbl.a. utbildningsstruktur och organisation för flygvapnetskall belysas. Det torde i det sammanhanget vara lämpligtbåde vad beträffar ekonomi och utbildning att delar avgrundutbildningen (t.ex. OHS) flyttas till F 5. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av flygvapnetsgrundutbildning.
mot · GG02Fö323 · 1993-01-26 00:00:00 — Lokalisering av försvarets sjukvårdscentrum Enligt regeringens prop. 1992/93:100 Bilaga 5,Försvarsdepartementet läggs försvarets sjukvårdsstyrelsened . Samma datum avvecklas ocksåförsvarets sjukvårdshögskola liksom utbildningen vidmarinens sjukvårdsskola.Försvarsministern föreslår i stället att försvaretssjukvårdscentrum inrättas samt att dettalokaliseras till Karlstad.Av remissinstanserna har civilbefälhavaren i mellerstaområdet, i , och uttalat sig förlokaliseringen till . Detsamma harRäddningsverket (med säte i ) gjort.Däremot har överbefälhavaren med en enigmilitärledning, , ochSACO ansett att försvarets sjukvårdscentrum börlokaliseras till . En sådan lösning innebär enligtdessa tunga remissinstanser en effektivare verksamhet ochett underlättande av samverkan och samordning mellanberörda instanser.I finns vid FSjvHS ett utvecklatforskningssamarbete både med FOA ochuniversitetssjukhusen. håller t.ex.Södersjukhuset på att utveckla ett centrum förkatastrofmedicin i samarbete med FOA, FSjvHS och SOS.Samverkan kan både ske inom forskning och undervisningdär gemensamma intressen och skilda kompetenserstimulerar och kompletterar varandra.I finns en för ändamålet nybyggd skola medskjutbana för utbildning i krigskirurgi och alla de andrafunktioner som behövs för att lokalisera FSC dit.Södersjukhusets akut- och katastrofmedicinska centrumär under utveckling. Av totalt har statengenom och SoS investerat 28 miljonerkronor medan svarar för 8,4 miljoner kronor.En av de utbildningsaktiviteter som ska ske på SÖS ärkrigskirurgi på sövda grisar. Detta kräver faciliteter för bl.a.djurhållning, sövning och skadskjutning av grisar. FSjvHSklarar detta även för SÖS behov.Ett stort arbete pågår inom med attinternationalisera verksamheten. Stort intresse har röntsfrån bl.a. från , , ochSaudi-Arabien.SÖS akut- och katastrofmedicinska centrum kommer attdrivas som en fristående resultatenhet som finansierar sinegen verksamhet. Samverkansavtal har redan nu tecknatsmellan SÖS och FOA samt SoS.Det är angeläget ur internationell synpunkt att landetsresurser samlas inom traumatologi, katastrofmedicin ochkrigsmedicin. En splittring av resurserna gagnar varkenSÖS-projektet eller ett Försvarsmedicinskt centrum iKarlstad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av Försvaretssjukvårdscentrum.
mot · GG02Fö324 · 1993-01-26 00:00:00 — Skärgårdsbefolkningen är beroende av att det finnshelikoptrar tillgängliga för akuta sjuktransporter. Den 1januari 1992 överfördes ansvaret för den här typen avsjuktransporter från tillsjukvårdshuvudmännen.Frågan om sättet att tillgodose behovet avhelikopterkapacitet skulle lösas genom särskilda avtalmellan Statens helikopterdelegation ochsjukvårdshuvudmännen. Så blev inte fallet och fråganförblev olöst.Denna situation har av naturliga skäl skapat oro hosskärgårdsbefolkningen. i () vände sig tillkommunstyrelsen och hemställde att den ''agerar pålämpligt sätt för att i detta avseende bibehålla tryggalevnadsförhållanden i kommunens skärgårdsområde''.Göteborgs kommun och har skrivit tillregeringen och påkallat problemet och bett om en tillfälliglösning.Regeringen har föreslagit att chefen för armén tilldelasmedel för anskaffande av helikoptrar som i fredstid skakunna disponeras också för civila sjuktransporter inomramen för avtal mellan sjukvårdshuvudman och militärchef.Enligt försvarsbeslut skasjuktransportkapaciteten i krig och fred förstärkas genomatt fem till sex helikoptrar anskaffas med medel från anslagunder Försvarsdepartementet och Socialdepartementet.Var dessa helikoptrar kommer att placeras och vilketoperationsområde de kommer att få är ännu inte bestämt.Chefen för armén har sammanställt ett beslutsunderlag föranskaffning av helikoptrar för sjuktransport i krig och fred.Där framgår bl.a. att det inledningsvis ska kunna sättas upptre ambulansstationer och högst fem. Det ärangeläget att får en fungerandeambulansverksamhet och att någon av dessa helikoptrarplaceras i Göteborg.De västsvenska sjukvårdshuvudmännen har tillsammansmed framfört önskemål att det bör finnasmöjlighet för polisen att disponera arméägd helikopter föratt med egna besättningar utföra bl.a. ambulanstransporter.Vi delar uppfattningen att det bör finnas flexibilitet och atttidigare goda erfarenheter av samarbete inte spolieras.Det är vidare oklart hur mycket sjukvårdshuvudmännenska betala för nyttjandet. Det framgår dock att man avseratt ta ut full kostnadstäckning. Det kan dock inte vararimligt att sjukvårdshuvudmännen ska betala för detmilitära behovet. Chefen för armén framhåller attkostnaderna kan komma att bli så höga att ingensjukvårdshuvudman får råd att teckna avtal.Hela den här långdragna hanteringen av ärendet ärmycket olycklig för de människor det berör. Dentätbefolkade skärgården och den livliga sjö- ochlandtrafiken i accentuerar behovet av en snabboch säkerhetsmässigt betryggande lösning avhelikopterfrågan för området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av helikopter förambulanstransporter i .
mot · GG02Fö325 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildningen i dykeri är en synnerligen speciell ochavancerad utbildning. Såväl den militära utbildningen somdelar av den civila faller under Chefen för marinen dåChefen för marinen är certifierande myndighet för civiltyrkesdykeri och även svarar för utbildningen av civiladykare.All denna utbildning är av kostsam och resurskrävandeart och troligtvis kan besparingar och effektiviseringar görasäven i denna verksamhet. Det är viktigt att de resurser somfinns tillgängliga i form av såväl gjorda investeringar som iform av kompetens och kapital utnyttjas på bästa sätt.I finns marinens dykarskola. Där finns ocksåsedan lång tid tillbaka ett dyktorn, det enda i och ettav de få i , där bl a utbildning i fri uppstigning sker.Denna anläggning är i mycket gott skick och personalen vidanläggningen har bästa kompetens. Här bedrivs ocksåkvalificerade dykmedicinska undersökningar. Olika avtal,exempelvis med , har skrivits så att ävencivila intressen kan utnyttja denna resurs och ta i anspråkden kompetens och det kunnande som finns här.Det finns även på platsen en tryckkammare som kananvändas även av civila intressen. Förhandlingar pågår bl amed för att använda denna tryckkammare inomsjukvården för behandling av bl a rökgasförgiftningar ochbrännskador. Det bör också nämnas att en nytryckkammare är på väg att placeras i vilketinnebär ökade resurser och kompetens inom området.I finns även MKS:s moderna dykerifartyg'''' som bl a är utrustat med tryckkammare. Vidanläggningen finns också långt framskridna planer på attutnyttja befintliga lokaler för en ny vattendykanläggning.Det bör också påpekas att det vid Marinens dykarskola iKarlskrona pågår ett internationellt samarbete då danskubåtspersonal utbildas här i fri uppstigning frånubåt.Det pågår också en uppbyggnad av en anläggning förutbildning och övning i sjöräddning inom marinens områdei . Denna anläggning blir unik för landet och fårplats såväl för marinen och som för civilaintressenter som kommunala räddningstjänster, rederier,fiskare, sjöräddningsorganisationer m.fl.Inom olika delar av samhället talas det ofta om behovetav sambruk mellan olika myndigheter och andraintressenter. Ett lämpligt sätt att gå vidare i dessasträvanden vore att göra till ett framtidadykericentrum för hela landet. En förändring av exempelvisdykeriverksamheten och utbildningen inom detta områdeoch skapande av ett dykericentrum på annan plats i landetskulle innebära att nya investeringar fick göras samtidigtsom bl a de här redovisade redan gjorda investeringarna iform av anläggningar och kompetens ej blev tillräckligtutnyttjade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som plats för ettframtida svenskt dykericentrum.
mot · GG02Fö326 · 1993-01-26 00:00:00 — Uppskov med eller befrielse från militärtjänstgöring Militärtjänstgöring är självklart en skyldighet somsvenska ungdomar måste acceptera. Fall finns dock dåpersonliga förhållanden är av sådan karaktär att befrielseeller alternativ tjänstgöring skall kunna ges. Detta skerockså i många fall. Ändå händer att ungdomar genombyråkratisk stelbenthet kommer i svårigheter när de avskilda skäl söker uppskov eller befrielse.Under kort tid har två domslut mot unga människorredovisats i pressen, domslut som upprört allmänheten.I båda fallen har det handlat om unga män som velat fåuppskov med repetitionsövningar på grund av att de intekunnat ordna tillsyn för sina barn.I det ena fallet dömdes en ung kalmarbo till fängelsesedan han valt att ta vård om sina två barn -- det yngsta 18månader -- hellre än att fara till regementet i Växjö.Bakgrunden var klart redovisad. Mannen hade i god tidsökt hjälp på sin hemkommuns socialbyrå, som inte kundebereda hans barn plats på daghem eller skaffadagbarnvårdare. Han hade också varit i kontakt med sittregemente.Modern hade fått ett arbete, vilkethon var rädd att förlora om hon direkt skulle begäratjänstledighet.Mannen hade inte vägrat att göra sin rep-månad utan avovan angivna skäl sökt uppskov, men fått beskedet attproblem med barntillsyn inte var nog skäl till uppskov.Enligt vår mening bör övervägas en lagändring, som gerutrymme för en mer flexibel bedömning. Hänsyn bör kunnatas till att enskilda människor kan komma i nödsituationeroch hamna mellan två lojaliteter. bör göra ettuttalande med en sådan innebörd att mänskliga hänsyn ochrationella skäl i fortsättningen vägleder domstolarna vidhandläggningen av dylika mål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en lagändringbeträffande skälen för uppskov eller befrielse frånmilitärtjänstgöring.