mot · GG02T222 · 1993-01-26 00:00:00 — På ligger med 69 639 invånare,med 64 166, med 74 829, Nynäshamnmed 22 402, med 12 808, med 81 765 ochTyresö med 34 800 invånare, sammanlagt 360 409 invånare.Det är fler än vad de flesta län i vårt land kan skryta med.Räknar man dessutom in de sydligaste församlingarna iStockholms stad vilka socialt och kommunikationsmässigttillhör samma region (framförallt , ochSkärholmen) kan endast komma upp i högrebefolkningstal.Ändå betraktas väldigt sällan de olika delarna avStockholms län för sig, utan ett genomsnittsperspektivanvänds.Stockholms län präglas av obalanser, stora och svåraobalanser. Det handlar om stora skillnader på några avlivets allra viktigaste områden -- social välfärd, ekonomiskstandard, hälsa, utbildning och arbetsmarknad.På råder i många avseenden sämreförhållanden än genomsnittligt i län.Arbetslösheten är högre, skattekraften lägre, ohälsotalenhögre, utbildningsnivån är lägre, kommunikationerna imånga avseenden sämre. Listan kan göras lång.De allra viktigaste orsakerna till obalanserna iStockholmsregionen hittar man på regionensarbetsmarknad. Eftersom staten är en av de störstaarbetsgivarna i regionen har staten också ett stort ansvar.Statens mycket ensidiga lokalisering av arbetsplatser tillinnerstaden, och är en bidragande orsaktill obalansen. Eftersom staten också är stor kund hosmånga företag har dessa företag ofta förlagt sin verksamheti samma områden som staten med förstärkt obalans somföljd.Infrastrukturen har byggts ut för att bl.a. passanäringslivets behov. Den har därför blivit bäst där de flestaföretagen redan finns. Därmed medverkar infrastrukturentill att ytterligare förstärka obalanserna. Utvecklingen avFrescati, innerstaden och till centra för universitetoch högre utbildning och till storflygplats är andrafaktorer som starkt verkar i denna riktning.Staten har alltså genom sin roll ett tungt ansvar försituationen. Obalanserna är så djupgående och berör såmånga människor att de även av det skälet är ett nationensproblem. är det i mångt och mycket upp till lokalapolitiker, näringslivet och myndigheter att ta tag isituationen. Den känsla av uppgivenhet som ofta präglarföreträdare för Södertörnskommunerna måste vändas ioptimism och framtidstro.Knappast någon utveckling kommer av sig själv, menmed hårt, målmedvetet arbete av inblandade aktörer såvällokalt, regionalt som statligt är våra möjligheter lysande.KommunikationerFör att förbättra vardagen för Södertörnsborna, kunnaattrahera näringsliv och förbättra miljön krävs utbyggnaderav kommunikationerna för både kollektivtrafik och bilar.Inom ramen för det s.k. Dennispaketet ryms mångaprojekt som direkt förbättrar trafik- och miljösituationen påSödertörn. Det är viktigt att Dennispaketet kan genomförasutan fördröjningar, särskilt i den arbetsmarknadssituationsom nu råder.Utöver Dennispaketets planerade projekt finns en delangelägna förslag. möts två stora motorvägar iSödertälje. Därifrån har de sedan gemensam sträckning detre milen in till . Det är en säkerhetsrisk. Omnågot händer på sträckan --medfördetta svåra störningar i hela . Den nedrasademotorvägsbron i är en braillustration, men problem kan uppstå på grund av långtmindre olyckor. Brådskande transporter, ibland medlivsviktiga uppgifter riskerar att inte komma fram.En ny väg med sträckning från söder om tillNynäshamn skulle minska trycket på /E20 somriskerna skulle minska.Det är helt klart att den karaktär av återvändsgränd somsamhällena utefter och Nynäsbanan har är etthandikapp för utvecklingen i denna del av regionen. Särskiltaccentuerad är denna karaktär i ljuset av utvecklingen av enframtida Mälarregion. Ska kommuner som ,och kunna hävda sig i denna utvecklingmåste infrastrukturen förbättras. Även här skulle en nyvägdragning i sydöst ha stor betydelse.En mycket viktig effekt är också att hamnskulle få starkt förbättrad konkurrenskraft.Utbyggnaden av och Haningeleden skaenligt bli av under de närmstaåren. Haningeleden är av mycket stor vikt för att knytasamman kommunikationsmässigt från söder tillnorr via syd/ochfjärrtågsstationen.För kommunikationerna till och från (och förbi)är utbyggnaden av Västerleden angelägen.Nynäshamns möjligheter till djuphamn måste tastillvara. Utvecklingen kring öppnar nyamöjligheter för hamnen. Oljetransporterna bör dessutomav miljöskäl omdirigeras från vår känsliga skärgård tillNynäshamn.Frågan om ett flygfält för civilt inrikesflyg på Södertörnmåste lösas. Det är orimligt att så många människorska ha så långt till en flygplats. I dagens konjunkturläge ärkapaciteten på fullt tillräcklig, och nya snabbarekommunikationer på marken till kommer avsevärtatt förbättra situationen. Dock är det så att en flygplatsbetydelse för tillväxten är mycket stor. De lokala politiskaförutsättningarna för en lokalisering till F 18 verkarsvåra. Det får inte innebära att frågan går i stå, utan nu ärrätta tillfället för de nya utredningar som måste göras däralla möjligheter, inklusive F 18, kan prövas.Utbyggnaden av Grödingebanan ger stora möjlighetertill förbättrad pendeltågstrafik på Södertälje-linjen. Den iDennis-paketet planerade utbyggnaden av dubbelspår tillVästerhaninge och upprustningen av Nynäsbanan måstefullföljas. Med detta ges bättre pendlingsmöjligheter ochsäkrare trafik för Södertörnsborna vilket också kommer attmedföra minskad biltrafik.UtbildningGenom avsaknaden av ordentlig högskoleutbildning påSödertörn cementeras den inomregionala obalansen.De nya platser som tillfallit högskolanhar i mycket ringa omfattning kommit människorna påSödertörn till del.Den högre utbildningen och forskningen iStockholmsregionen är alltför koncentrerad ''norr omSlussen''. För att råda bot på denna obalans bör utökningenav nybörjarplatser som regeringen nu föreslår i myckethögre grad tillföras Södertörn.Ungdomarna på genomgår högre utbildning ibetydligt lägre omfattning än vad som gäller generellt ilänet. Det är uppenbart att benägenheten att utbilda sig äromvänt proportionell mot avståndet i form av restid. Läggerman därtill den bristande studietradition som finns blandstora delar av befolkningen är det uppenbart atttillgängligheten måste öka.Andra skäl som talar för en lokalisering till ärerfarenheten av att uppbyggnad av nya tvärvetenskapligautbildningar och enheter underlättas i en ny miljö där nyainstitutioner och relationer kan etableras.På detta vis kan högskoleutbildningen i Storstockholmväxa och ändå behålla en hög utbildningskvalitet. Mindreenheter skapar ofta bättre förutsättningar för utvecklingoch förbättring av utbildningskvaliteten genom kortarekontaktvägar mellan studenter och lärare, utbildning ochforskning.Kommunerna på kan erbjuda intressantastudiemiljöer och har goda praktiska förutsättningar attbygga upp nya utbildningar i samverkan med övrigahögskolor i länet. I kommunerna finns tillgänglig byggbarmark för bostäder åt både studenter och lärare. Lokaler förundervisning finns i viss utsträckning att tillgå, utrymme förkompletteringar finns.Kommunerna på bildar tillsammans ettnätverk där forskningspark med sjukhusutgör navet i nätverket. I en separat motion behandlar vifrågan om inrättande av en näringslivshögskola Syd.Utvecklande av högskoleutbildning på skainte ses som ett hot mot utan somett nyttigt komplement.Genom att kraftigt öka antalet högskoleplatser påSödertörn kan den inomregionala balansen förbättras.ÖvrigtGenom lokalisering av statliga arbetsplatser, som ändåska ligga i , till kan statenbidra till att häva obalanserna. Bara hadeFolkhälsoinstitutet och med fördelkunnat lokaliseras till med förlades tillinnerstaden. Slutligt beslut om förläggning avSmittskyddsinstitutet saknas men det ser ut som även dennaverksamhet kommer att förläggas till innerstaden ellernorrort. Beslutet om förläggning av Stockholmslärarhögskola till har rivits upp.Staten bör, i de fall en ny statlig verksamhet förläggs tillStockholmsområdet, lokalisera denna till . Dettabör exempelvis gälla den beslutadeInstitutionsstyrelsen, där flera intressanta alternativ finnspå Södertörn.I det fattade försvarsbeslutet har tidigare beslutom utökning av försvarets verksamhet vid F18rivits upp och beslut om nedläggning av 1 i Södertäljetagits. För dessa kommuner är det viktigt att i detta läge istället få besked om försvarets framtida planer för dessamarkområden. I dagens lågkonjunktur kan det vara svårtatt finna omedelbar alternativ användning. Det är dockangeläget att kunna sätta igång med översiktsplanering. Detfår inte läggas en ''död hand'' över marken.Staten bör också stödja verksamheter med riksintresse,exempelvis i Botkyrka.Hos Huddingepolisen finns inga platser för häktade. Detinnebär att en onödigt stor del av Huddingepolisens knapparesurser går åt till transporter till och från andra häkten.Polisens lokaler är i övrigt i stort behov av en långsiktiglösning. Det är av många skäl angeläget att frågan om nyttpolishus med häktesplatser för Huddingepolisen snarastlöses.AvslutningGenom satsningar på förbättrad infrastruktur i form avkommunikationer och högre utbildning samt lokalisering avstatliga arbetsplatser kan staten bidra till en bättreinomregional balans i och en blomstrandeframtid för människorna på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av vägar påSödertörn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hamnen i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en civil inrikesflygplatspå ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avhögskoleutbildning på ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av statligaarbetsplatser till ,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besked från försvaret omframtida markanvändning vid nedlagdaförsvarsanläggningar,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nytt polishus förHuddingepolisen.4