mot · GG02A437 · 1993-01-26 00:00:00 — Samling kring sysselsättningen i VästernorrlandArbetslösheten i fortsätter att ökamycket kraftigt. av befolkningen i arbetsförålder var öppet arbetslösa i december 1992.Långtidsarbetslösheten har tredubblats på ett år.I december 1992 var 6 504 personer placerade i utbildning och särskildaarbeten. Sammantaget uppgår antalet öppet arbetslösa ochpersoner i åtgärder till av befolkningen iarbetsför ålder. Byggarbetslösheten är nu uppe i 33,2procent och beräknas öka ytterligare till i börjanav 1994.Mot bakgrund av denna dramatiska utveckling behövsnu kraftfulla satsningar för att främja utvecklingen ochbekämpa arbetslösheten. Vi anser att det krävs enomläggning av politiken i likhet med vad som skerinternationellt, bl.a. i och . En mobilisering avsamhällets alla resurser för att få upp tillväxten och sanerasamhällets finanser. I en sådan politik bör också övervägasen höjning av skatten på högre inkomster.Svångremspolitiken mot kommuner och landsting måsteupphöra och skattestoppet upphävas.Västernorrland var också ett bland de län som för år1992 redovisade en befolkningsminskning. BådeVästerbottens och kunde uppvisa enbefolkningsökning.Länet har dock viktig exportindustri -- främstskogsindustrin -- som är beroende av god industrimiljö ochutvecklad infrastruktur. En särskild satsning på industriellutveckling behövs nu -- främst i de mindre företagen.I den allvarliga ekonomiska situationen -- där bedömareheller inte utesluter risk för depression -- måste en särskildmobilisering till för tillväxt, utveckling och minskadarbetslöshet.På temat ''Samling '' vill vi förorda tvåhandlingslinjer.1. En omedelbar satsning på infrastruktur samt påupprustningen av bostäder och offentliga lokaler.Programmet i motionen är väl förankrat och kostar 5,6miljarder kronor. Det beräknas ge arbete åt 1 000 personer 1993 och 1994 samt därefter jobb åt 600personer under återstoden av . Här ingården stora och viktiga brosatsningen -- Höga-Kusten-ledenpå . Infrastruktursatsningarna bygger påen helhetssatsning för länet -- kust och inland.2. Regeringen bör också tillsätta en närings-och regionalpolitisk beredning med två huvuduppgifter:a. Att medverka till en finansiering avinfrastruktursatsningarna i och andraskogslän. Syftet är att få tillväxt i ekonomin och folk iarbete.b. Att formulera en aktiv regionalpolitik för 1990-talet --nationellt och för Europasamarbetet.Regionalpolitiken under 1990-taletRegionalpolitiken är ett relativt nytt politikområde iSverige. Den växte fram . Missnöjetmed den stora utflyttningsvågen från tillstorstadskoncentrationen drev fram regionalpolitiken. Igrunden fanns således folkliga krav på makt och inflytandeöver den regionala utvecklingen. Denna folkliga opinion ärfortfarande stark och då främst i utsatta orter och regioner.Man minns fortfarande arbetarnas vanmakt över att flytta ihusvagnar och bygga de bostäder som man fick ståi långa bostadsköer för att få.Regionalpolitiken står nu återigen inför en delvis nyverklighet.Under 1980-talet har internationaliseringen avekonomin blivit allt mer påtaglig. Höstens händelser kringSveriges valuta och ekonomi understryker dennaförändrade situation.Samtidigt sker en internationalisering av politiken --och EG-förhandlingarna visar nu att densvenska politikens verkningsområde kan komma attinskränkas.Den nyliberala vågen har också nått Sverige.Regeringen privatiserar och utsätter den offentliga sektornför konkurrens. Kommuner och landsting sätter utverksamheter på entreprenad. Medborgarnas inflytandeoch rättssäkerhet begränsas.Sammantaget driver de här förändringarna fram ensituation där medborgarna börjar tvivla på kraften i dedemokratiska institutionerna. De demokratiskainstitutionerna försvagas genom internationaliseringen avbåde ekonomin och politiken. Medborgarnas insyn ochrättssäkerhet i kommuner och landsting begränsas nu ocksågenom de påbörjade privatiseringarna.De här spänningarna syns tydligt i vårt län. Människornaoroas över jobb och trygghet i det nya som växer fram. Viser här ett växande problem som behöver mötas med ettbrett demokratiprogram. Detta bör utformas utifrånsituationerna lokalt/regionalt, nationellt och påEuropanivån. I ett sådant program behövs en aktivregionalpolitik på samtliga nivåer.Det finns ingen genväg förbi demokratin. Det ser vi nu ide växande reaktionerna mot den nyliberala politiken i statoch kommuner.Regeringen har inte enbart drivit fram ett underskott istatsbudgeten. Regeringen utvecklar också ettdemokratiunderskott i Sverige.Reaktionerna i befolkningen säger oss att det finns ettstort behov av att utveckla demokratin i . Och dåfrämst i tre principiellt viktiga avseenden.1. Individens inflytande och bestämmande över desociala behoven -- utbildning, boende, vård och omsorg --kan utvecklas i ''den nya kommunen''.2. Möjligheten att påverka de politiska besluten i statoch kommun behöver bli tydligare för medborgarna.3. Viktigt är att ge begreppet ''medborgarnas ''ett verkligt innehåll.Det är utifrån den här situationen i ekonomin ochpolitiken vi vill se en utvecklad regionalpolitik. Förändradverklighet och opinionen i befolkningen kräver i sin turförändringar i regionalpolitikens mål och medel.Den gemensamma sektornI ett svårt ekonomiskt läge och med stagnation iekonomin är det fel av regeringen att driva fram storaåtstramningar i den gemensamma sektorn. Det leder tillytterligare arbetslöshet, främst för kvinnorna. Och detleder till ekonomisk rundgång i statens finanser.Den kommunala självstyrelsen hotas av regeringensåtstramningspolitik, det lagstadgade kommunalaskattestoppet och den privatiseringspolitik sommoderatstyrda kommuner inlett. Människorna förlorar iinflytande och rättssäkerhet. Och medborgarnas förtroendeför de demokratiska institutionerna kan rubbas.Välfärden förverkligas i kommuner och landsting.Socialdemokratin hävdar den generella välfärden mot denmarknadsideologi som nyliberalerna försöker etablera.Satsningarna på infrastrukturen m.m.Vi vill i motionen precisera satsningarna påinfrastrukturen och andra insatser för länet.Länsanslag m.m.Länsarbetsnämnden hemställde om ytterligare 500miljoner kronor för resterande budgetår att användas tillsysselsättningsskapande åtgärder. tilldelade medel, 190miljoner kronor, behövs för att undvika utstämpling förlångtidsarbetslösa och placering av ungdomar påpraktikplatser. Däremot räcker pengarna inte till önskvärdaberedskapsarbeten i infrastrukturen m.m. och inte heller tillatt främja en för framtiden nödvändig satsning påkompetenshöjande utbildning.Behovet av ytterligare medel bör därför ges regeringentill känna.Extra tilldelning av regionalpolitiska medelEtt förverkligande av Höga-Kusten-leden innebär eninfrastruktursatsning av så stora dimensioner att det ärsärskilt viktigt att alla möjligheter till långsiktigasysselsättningseffekter tas till vara.Initiativ för att säkra en sådan utveckling tas i länet.Vi föreslår att får en extra tilldelning avregionalpolitiska medel för att kunna stimulerautvecklingen.Väl utbyggd service -- en förutsättning för näringslivetBostäder, skolor, sjukvård, omsorg om äldre, fritids-och kulturverksamhet är några serviceområden som största betydelse inte bara för människors välfärd utanäven för företags möjligheter att verka och utvecklas på enort. Stora indragningar drabbar därför också näringslivet.Vidare är det uppenbart att arbetslösheten späds påytterligare och kvinnor drabbas särskilt. Det har tidigareinte hänt att staten i en lågkonjunktur dragit ner offentligverksamhet och därmed ökat arbetslösheten.Samhällsekonomiskt tjänar landet inget på en sådan politikeftersom det sker en kostnadsöverföring från kommunernatill A-kassan.Av de skäl som angetts motsätter vi oss stora statligaindragningar från kommuner och landsting.Indragningarna kombinerade med lagstadgatskattestopp utgör också ett hot mot den kommunalasjälvstyrelsen. Det hindrar bland annat människor i enkommun att prioritera viktig gemensam välfärd, t.ex.sjukvård, framför ytterligare konsumtion.Vi motsätter oss regeringens antikommunala politik ochförordar att kommuner och landsting återfår sinbeskattningsrätt från den 1 januari 1994.Bygg ut och modernisera kommunikationernaUtbyggnad och modernisering av kommunikationernaär en av grundbultarna i strategin för tillväxt och utvecklingi . Projekten måste i största möjliga utsträckningtidigareläggas för att möta den drastiskt ökandebyggarbetslösheten.De viktigaste projekten är:Snabbtåg -- järnvägssatsningarFullvärdig snabbtågstrafik --/. Utbyggnad av nukustnära järnväg genom upprustning av ochsatsning på Bottniabanan. Regeringen bör påskyndaBanverkets fördjupningsstudie med inriktning på att snaraststarta förprojektering av Bottniabanan. Den planerade upprustningen avstambanan fullföljs. startades i länstrafikensregi tågtrafik med fyra turer i vardera riktningenpå sträckan ----. Genom attrestiden förkortas skapas nya möjligheter att arbetspendlaoch göra serviceresor. Denna satsning måste få en kraftfulluppbackning genom anpassning av den övriga trafiken.FlygFlygplatserna , /ochÖrnsköldsvik måste hävdas och utvecklas. Det är särskiltviktigt att noga följa utvecklingen i samband medavregleringen av flyget. /, somenligt trafikbeslut utgör primärflygplats och somdessutom saknar tillfredsställande transportalternativ, skallerhålla möjligheter till driftstöd i lägst samma omfattningsom flygplatserna i inlandskommunerna och sålunda klassassom flygplats av särskilt stor betydelse förtrafikförsörjningen i Norrland.Midlanda bör utvecklas till ett av naven i det svenskaflygsystemet med direktlinjer både inom och utom landet.Vägar -- Landets sämsta vägstandardStörre hänsyn måste tas till länets extremt dåligavägstandard vid fördelning av medel. Insatserna påvägunderhåll måste öka totalt sett.För att återställa det mycket eftersatta underhållet är detnödvändigt att bygga om många vägar. Därför måste enbetydande andel av de medel som anslås till vägbyggandekomma till del.VägstationerOmorganisationen inom har inneburit attvägstationer i inlandet lagts ner. Vi vill med skärpaframhålla att omorganisationer och nedläggningar inte fårmedföra att insatserna på vägunderhållet i inlandet minskar.EuropavägarnaÄven Europavägarna genom länet har låg standard.Ny bro över med anslutningar (Höga-Kusten-leden), Västra och södra infarten till ,Åsbergstunneln vid ,'''' i Timråsamt i övrigt upprustning av genom länet måste ges hög prioritet bland landetsaktuella vägprojekt.Medel för ett byggande av Höga-Kusten-leden börsnarast beslutas så att byggstarten kan ske så snart sommöjligt.Snabb utbyggnad av telekommunikationernaEn fortsatt snabb utbyggnad av telekommunikationernai länet är en viktig del i förstärkningen av infrastrukturen.Det gäller exempelvis tillgången till AXE-systemet,driftsäkerheten och service samt en rättvis taxepolitik. Detmåste betonas att telekommunikationerna betyder särskiltmycket i ett län som med långa avstånd ochgles bebyggelse.Affärsverkens organisation och styrningMänniskor och företag i vårt län är beroende av attjämnbasal service i vägar och järnvägar samt flyg-, post-och telekommunikationer är väl utbyggda. Dennaservice skall vara likvärdigt utbyggd i landet.Det finns nu en berättigad oro för att den basala serviceninte längre kommer att byggas upp efter rättviseprincipenoch med regionalpolitiska ambitioner: Snävalönsamhetsbedömningar mellan regioner och inomaffärsverken -- det är nya trender som påhejas av dennyliberalt inspirerade ekonomiska politik som regeringennu bedriver.Sverige är ett relativt litet land. Det behöver hållas ihopmed en nationell politik inom de verksamhetsområden somaffärsverken omfattar. Bolagisering av affärsverken, somuppdelning av verksamheterna i olika divisioner, försvårarregeringens och demokratiska styrning ochdärmed möjligheterna av att den basala servicen rättvistfördelas. är en kommun där staten gjort storainvesteringar inom post och järnväg. En stor nedläggningav postverksamhet i kommunen var på väg attdrivas fram av postens s.k. effektivitetsmål. Men helhetenför posten, statens investeringar och samhällsekonomin fickkommun, fack- och länsmyndigheter ensamma driva. Dettakan inte vara en rimlig ordning.Nationella och demokratiskt uppställda mål skall styrainvesteringar i den s.k. infrastrukturen. Det är en viktiguppgift för regering och riksdag att ta tillbaka styrningenöver affärsverken.Den förordade regionalpolitiska beredningen bör därförutarbeta nödvändiga förslag till organisationsförändringar.Görs inte detta kan en förtroendeklyfta uppstå mellande människor och företag som verkar i länet -- gentemot deframväxande interna lönsamhetsmålen. Risk finns att delarav länet inte anses lönsamt för post, flyg eller annan basalservice.Myndigheternas regionala organisationEn ny organisation för kronofogdemyndigheten är underförberedelse inom . Enligt uppgift föreslåsatt hela skall utgöra en region med som bas.Vi har starka betänkligheter mot de statliga verkensregionindelningar, som ofta sker utan beaktande av denindelning i län och regioner som politiskt beslutats. inte anse det rimligt att med hänsyn tillytvidd och avstånd betraktas som en region. I de flesta fallhar också indelning skett i minst två regioner.När det gäller kronofogdemyndigheten föreslår vi attlänen skall utgöra bas för organisationen och, om en annanindelning sker, minst två regioner skapas där en består avden södra delen med basen i Härnösand.Nej till utförsäljning av våra naturtillgångarRegeringen och socialdemokraterna har kommitöverens om ett moratorium för försäljning av statligaföretag och fastigheter. En utförsäljning av våranaturtillgångar skulle få svåra konsekvenser för framför alltkommunerna i inland. Landets naturtillgångarbör därför även långsiktigt behållas i statlig ägo.Universitet och annan viktig utbildningUtbildning och forskning är det moderna samhälletsnyckel till välstånd. För att lösa såväl inhemska somregionala problem och utmaningar krävs ett ökat kunnandepå alla nivåer. Inte minst gäller detta vår förmåga atthantera övergripande miljö-och naturresursfrågor. Forskningsprocessen i sig utgördessutom den livsnerv som öppenhet och vidsyn isamhällsklimatet kräver.En bred kunskapsutveckling måste därför garanterasoch inte minst i också utvecklas. Vi har idenna, för vår export så viktiga, landsända ett stortutbildningsunderskott. Detta kan endast avhjälpas med enmålmedveten och kraftfull satsning på ett UniversitetetMitt-Sverige.I ett framtida, allt mer integrerat kommerregionerna och deras utveckling att spela en betydligt störreroll . De traditionella produktionsfaktorerna,råvaror, kapital och arbetskraft, måste ges en annaninnebörd och betydelse än vi sedvanligt gör. Kunskap ochkompetens har övertagit rollen som utvecklingens drivkraft.Kultursamhället lever genom kunskap.För att vårt näringsliv skall utvecklas positivt och kunnadelta på ett fullvärdigt sätt i ett mer integrerat måstedess regionala infrastruktur även i -- -- utvecklas. är en sådan avgörandeinfrastruktursatsning.Det behövs dubbelt upp med ingenjörer, säger ,, i en studie på uppdrag avnäringsdepartementet -- Ingenjörer . Enligtstudien krävs också en fördubbling av antalet teknisktforskarutbildade. Den tekniska forskarutbildningen börbyggas ut per år.Behovet av livslångt lärande, dvs. en kontinuerligutbildning ökar. Inte minst om vi skall varakonkurrenskraftiga i framtidens mer utprägladekunskapssamhälle. Kunskapssamhället kräver attperspektivet i synen på utbildning förändras, från att seutbildning som en ungdomens introduktion till ett långtyrkesliv, till att se utbildning som en livslång process.Kunskaper skall i denna process kompletteras, förnyas ochfördjupas, i utbildningssystemet, på arbetet och på fritiden.Inte minst viktigt är det att småföretagsamhetensfortbildningsbehov tillgodoses. För att utbildningen skall blimeningsfull måste det här till en samverkan ochförmodligen också en annan distributionsform. Vi föreslårför vår del en ökad satsning på distansutbildning.Det finns ett klart samband mellan sysselsättning,ekonomisk tillväxt och universitetsutveckling. De som harnära till högre studier tar chansen att läsa. Sammaförhållande gäller forskning.Vi stöder därför förslaget från berörda högskolestyrelserom en sammanläggning av högskolorna iSundsvall/och med inriktning mot ettMitt-Sverige-universitet.Forskningspolitiken är en del av en politik för ökadkunskap. Den måste också utformas så attforskningsinvesteringarna bidrar till utveckling ochkonkurrenskraft i hela samhället.I avvaktan på att universitetsprojektet realiseras föreslårvi att högskolan i /får i uppdrag attomgående starta civilingenjörsutbildning.För att vidareutveckla länet krävs också att merutbildning lokaliseras till i skola för vuxna i har en unik kunskapom distansutbildning som både bör tillvaratas på ett bättresätt och utvecklas. /är enav få högskolor som fyllt platserna på variantentidigarelärarutbildning. Detta har bl.a. kunnat ske genomen avancerad form av distansutbildning. Kvalitetsmässigtfyller denna högt ställda krav.Lärarbristen, speciellt vad gäller senarelärare, i regionenär ett stort och svårlöst problem. Högskolan har emellertidsedan gammalt en bred kompetens inommatematik/naturvetenskap/teknik och samhällsvetenskap.Föregående år påbörjades en bred satsning inomkulturvetenskap och humaniora. Högskolan är således välrustad och har en god kompetens även för utbildning avlärare för årskurserna 4--9, s.k. senarelärare.Då samordningen av distansutbildningen i landet börförstärkas föreslår vi att ett '''' förläggs tillHärnösand. Distansutbildning är en fruktbar väg atttillgodose behovet av den kompetenshöjning som ärnödvändig för den redan yrkesverksamma delen avarbetskraften, om konkurrenskraften i svenskt näringslivskall bestå.Statens institutionsstyrelse och verk till HärnösandRiksdagen har beslutat om att staten blir nyhuvudman för institutioner inom ungdomsvård (§12-hemmen) och missbrukarvården. Den tillsattaorganisationskommittén skall förbereda genomförandet ochsamtidigt göra en regionalpolitisk beredning avlokaliseringsort för det nya statliga verket. Det ärregeringen som därefter beslutar om lokaliseringsorten.Det är viktigt att regeringen följer beslut attgöra en seriös regionalpolitisk bedömning när nya statligamyndigheter etableras.Den nya myndigheten bör enligt vår mening utvärderainnehållet i den bedrivna ungdomsvården ochmissbrukarvården. Antagligen har stat och kommun hittillsförlorat pengar på grund av att genomarbetadekvalitetssystem saknats. Trender och ideologier i ungdoms-och missbrukarvården har i onödan slösat resurser. Nubehövs en utvärdering och utformning av program förkvalitetssäkring och kontroll. Den nya myndigheten bör härbygga upp ett kontaktnät med offentliga och privatainstitutioner. Där finns erfarenheter och kunskaper atthämta t.ex. från Timråkollektivet i frågor om narkotika ochungdom.Med stöd från och samarbete med institutet förutvärdering av social metodik bör kvalitetsprogrametableras. Vi tror att forskningen skall hämta sin kraft i densociala vardagen och inte isolerat i olika teoribildningar.Här öppnas nya möjligheter för ungdoms- ochmissbrukarvården.Den nya myndigheten bör också utveckla program förrehabilitering med frivilligorganisationer och därmed sökasociala nätverk för här berörda ungdomar och vuxna. Densociala dimensionen -- boende, sysselsättning och socialanätverk -- kan vara plattformen för nybehandlingsoptimism. Denna skola bygger också på enhumanistisk människosyn.I samarbete med länets kommuner skulle den nyamyndigheten ges stöd och indirekta resurser för att utvecklabra behandlingsmetoder.Härnösands kommun har en stark förvaltningstradition.Med utbyggda kommunikationer -- flyg, kommandesnabbtåg, telesystem och vägar -- kan kommunen erbjudagoda förutsättningar för berörd statlig myndighet. Därtillkommer fin rekreationsmiljö vid Höga kusten.Vi förordar därför en lokalisering av StatensInstitutionsstyrelse och verk till Härnösand.Skogspolitiska frågorSkogsnäringen -- skogsbruket och skogsindustrin -- ärbasen för länets näringsliv i stort och har särskilt storbetydelse för bosättning och utkomst i inlandet ochglesbygden.Utvecklingen inger emellertidstark oro. Både inom industrin och skogsbruket harsysselsättningen minskat väsentligt. 1992föreslår stora förändringar av skogspolitiken medavregleringar och en skogsvårdslag där i stort sett endastreproduktionsplikten blir kvar av reglerna i den nuvarandelagen. Förslaget innebär också att alla stödformer iregionalpolitiskt syfte försvinner.Vi menar att detta är allvarliga brister i förslaget. Enskogspolitik och skogsvårdslag som ställer upp preciserademål och även anvisar medel är speciellt angelägen i vårt län.Vi har t.ex. glesare skogsbilvägnät än jämförbara län. Attbibehålla bidrag till skogsbilvägarna är därför ytterstangeläget. Utöver den kortsiktiga sysselsättningseffektenmed ökat vägbyggande skulle det ge ett bättre planeratvägnät, som bl.a. är fördelaktigt ur naturvårdssynpunkt.I vårt län har vi också en stor och växande andelutboägda skogsfastigheter. Med en starkt försvagadskogsvårdslag och borttagande av alla bidrag tillbeståndsvård är det en stor risk att aktiviteten på dessafastigheter sjunker. Då försvinner också sysselsättning förden arbetskraft som haft säsongsarbete med framför alltröjning.Vi vill särskilt markera betydelsen av att efterfrågan påråvara från skogen till storskalig energiproduktion gynnas.Ett tredje sortiment vid sidan av sågtimmer och massavedbehövs . Kvalitetskraven från massaindustrin harmedfört att biprodukter från sågverksindustrin ochrötskadat virke röner mycket liten efterfrågan. Tekniskalösningar finns för att göra biobränslet konkurrenskraftigtäven på längre avstånd. Intressanta projekt företanolframställning ur skogsråvaran finns projekterade ilänet. En översyn av skattebelastningen av de olikaenergislagen -- biobränsle, olja och el -- bör komma tillstånd i syfte att få en omfördelning till biobränslets fördel.En fråga som särskilt måste uppmärksammas ärskogsindustrins kunskapsförsörjning. Nettoexporten fördenna industri uppgick till drygt 50 miljarder kronor.Av dessa svarade industrin i de sju skogslänen för ca 30miljarder. Det är i dessa län som utbildningsunderskottet ärstörst. Skogsindustrins ställning i är medhänsyn till detta ett starkt motiv för att samhället genomolika insatser stöder arbetskraftens vidareutbildning ochindustrins vidareutveckling.Det är väsentligt och angeläget att forskning ochutvecklingsinsatser på detta område lokaliseras tillVästernorrland. Länet fyller alla ställda krav för en vidgadforsknings-och utbildningsverksamhet. bör därför helt eller delvisomlokaliseras till Västernorrland.I länet finns: en väl utbyggd industri med högforskningskompetens, laboratorier ochpilotanläggningar och en högskola med hög kompetensinom detta område.Vidareutbildning i stället för arbetslöshetEn satsning på kompetenshöjande utbildning i företagenär ur alla synpunkter viktig bl.a. för företagens framtidautveckling och som alternativ till öppen arbetslöshet. Detmåste också beaktas att saknarresurser att placera mer än en del av dagens arbetslösa iutbildning eller särskilda arbeten.Vi föreslår därför en kraftfull satsning på åtgärder sominnebär att personal utbildas i stället för att sägas upp.Ansvaret ligger i första hand på arbetsgivarna men i dagensarbetsmarknadssituation måste samhället driva påutvecklingen och även ge ökat ekonomiskt stöd.Behovet av riskvilligt kapitalDen kris som präglar det svenska bankväsendet får ocksåsin inverkan på näringslivets investeringar. Risk finns attbankerna blir mer restriktiva när det gäller att gå in iindustriella projekt. Därför måste riskvilligt kapital ställastill förfogande för att vidga industrisektorn i Sverige.Soliditeten i länets företag -- och skogslänen -- är lägreän för riket i övrigt.