mot · GG02Bo35 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93 Forskning för kunskap och framsteg I besparingssyften slår nu regeringen riktigt blindarallarsvingar med sin slöa lie. Allt skall skäras ner, oavsettom resultatet i slutändan blir dyrt, ineffektivt och t.o.m.katastrofalt. En viss form av okontrollerad nerskärning avde statliga utgifterna drar som en farsot över och in iregeringsbyggnaderna. Temat: Strunta i resultatet på sikt.Huvudsaken är att vi kan visa att vi skurit ner utgifterna --oavsett effekterna, råder i Rosenbad.Denna iver drabbar nu SIB i för byggforskning inrättades i Gävle1960. Förslaget var ett bygginstitut och ett planinstitut.Bygginstitutet skulle forska om material och produktion,planinstitutet om bostadsutformning ochsamhällsplanering. Regering och riksdag beslöt däremot attinrätta ett institut som sammanhållet skulle behandla helaområdet planering, produktion, användning och förvaltningav byggnader och bebyggelse.1976 flyttades institutet till . Tillsammans medLantmäteriverket och dit tre verksamheter med en gemensamkunskapsbas i samhällsplanering och samhällsbyggande.Högskolan i /har samhällsbyggande somett av sina profilområden och en av landets tvåhögskoleutbildningar i fastighetsförvaltning. medverkar som lärare i undervisningen, och lärarevid högskolan forskar vid institutet. Den gemensammakompetensen utvecklas i ''projekt --samhällsbyggarstaden'', tillsammans med kommun ochlänsstyrelse.Institutet har 155 anställda, 145 i . /1993 beräknas bli c:a 66 miljoner kronor.Det statliga basanslaget är c:a . Intäkterfrån uppdrag och forskningsråd c:a . åtta forskningsavdelningar har tre väsentligenteknisk kompetens och inriktning mot inomhusklimat,byggnadsmaterial och energihushållning. Fem harväsentligen samhällsvetenskaplig kompetens ochinriktningen mot bostäder, samhällsplanering ochfastighetsförvaltning. Den vetenskapliga gränsdragningenär inte strikt. Psykologer arbetar med klimat, statistikermed energi och vissa tekniker med förvaltning. Densamhällsvetenskapliga och den tekniska forskningenförbrukar i stort sett lika stor del av budgeten. Vid institutetfinns också kansli, informationsavdelning med bibliotek ochteknisk serviceenhet med data och verkstäder.Av institutets 100 forskare har 80 akademiskgrundexamen. Av dessa har 37 forskarexamen, varav 14 hardocentkompetens. De samhällsvetenskapliga forskarna hargenomsnittligt högre akademisk kompetens och medverkari högre utsträckning i högskolans utbildning än de tekniska.Vid institutet finns åtta professurer. De sexsamhällsvetenskapliga är knutna till , detvå tekniska till Tekniska högskolan i , KTH. Tvåprofessurer är tillsatta, i företagsekonomi ochströmningsmekanik. Två är under tillsättning, inationalekonomi och statistik. För att påskyndatillsättningen av de återstående fyra, har lokala intressentererbjudit 2,6 miljoner kronor.PropositionenI propositionen föreslås att SIB upphör den 1 juli 1993.En ny föreslåsinrättas vid KTH i , med lokalisering i ochen omslutning motsvarande två tredjedelar av SIB:snuvarande. Den samhällsvetenskapliga forskningen vid SIBi föreslås knytas till efter enutvärdering. SIB:s professurer i nationalekonomi ochföretagsekonomi ''flyttas'' enligt förslaget till den nyainstitutionen vid KTH. Vid KTH i finns idagingen samhällsvetenskaplig fakultet! Staten föreslåstillskjuta viss basfinansiering till den nya institutionen påKTH, enligt propositionen viabyggforskningsrådet (BFR) i . Därutöver anvisasingen särskild finansiering, förutom ett förslagsanslag för bå1993/94, Särskilda avvecklingskostnader för Statens institutför byggnadsforskning.MotivVi ser regeringens motiv som ett yttrande av främstbyggbranschens långvariga missnöje med SIB. Grovtuttryckt har byggindustrin varit kritisk, främst mot SIB:ssamhällsvetenskapliga del, baserat på att: denbostadssociala forskningen har varit ointressant förbranschen, planeringsforskningen går alltför mycket ilinje med ett styrningstänkande av 1960-talsmodell, denbostadspolitiska forskningen varit präglad av ensocialdemokratisk syn, SIB borde arbeta mer på uppdragi konkurrens med andra forskningsorgan.Då SIB bildades var det för att stödja ettindustrialiserat bostadsbyggande. Någon ny stor uppgift harSIB:s ledning inte format. Den reformering av svensk bygg-och bopolitik som pågår, kunde ha haft SIB som ledandereformkraft. Så blev det inte.Byggentreprenörerna har alltid haft en stol i styrelsen,men de har frusterats av att där sakna gehör. Den privatafastighetsägarsidan har saknat representation i styrelsen.Byggarnas kritik är såväl saklig som ideologisk.Konsekvenser för SIB i GävlePropositionens förslag om finansiering och organisationinnebär att SIB:s oberoende och självständighet försvinner.Den statliga finansieringen är beräknat otillräcklig. För denföreslagna institutionen vid KHT innebärfinansieringsförslaget, som det redovisas i propositionen,att graden av uppdragsfinansiering skall öka från22 % till , eller . Bortsettfrån att förslaget är orealistiskt, skulle forskningen bli heltstyrd av sektorns producenter.Den samhällsvetenskapliga forskning, som efterutvärdering kan knytas till , finansierasmed ett förslagsanslag ''för avveckling''. Forskare somarbetar med bl.a. bostadsutformning, bostadsmarknad,bostadspolitik och samhällsplanering skall, uppsagda ellerunder hot om uppsägning, utredas och utvärderas för enosäker framtid vid . Arbetsmarknadenför kompetenta forskare är inte dålig. Kvalificeradeforskare kommer att lämna utredningen och för enmer stimulerande och säkrare framtid.Genomförs förslaget kommer alla väsentliga beslut omverksamhet i att fattas på fakultets- ellerinstitutionsnivå vid KTH och eller påBFR, i eller . Verksamheten i Gävlekommer att sakna företrädare och förespråkare som kanagera samlat till förmån för intressena i ochGävleborg och med den auktoritet som krävs.Propositionen föreslår att professurerna iföretagsekonomi och nationalekonomi flyttas från Uppsalauniversitet till KTH. Dessa professurer ingår i de sex omvilka avtal träffats mellan SIB och . Deingår i programmet för att konsoliderasamhällsvetenskaplig urbanforskning vid SIB. Skall någotlivskraftigt komma ur SIB:s samhällsvetenskapligaforskningsknytning till , efterutvärdering och utredning, måste dessa två professorer ochsex professurer ovillkorligen ingå.Vårt förslagPå uppdrag genomförde SverkerGustavsson en översyn av SIB. Hans förslag var att SIBflyttades till , och samlat knötstill . Förslaget tillstyrktes av Uppsalauniversitet. I sitt remissvar skissade man en obyråkratisklösning. SIB knöts till som en egenenhet för temaforskning om bostäder ochsamhällsplanering, i paritet med fakultet, med en egenstyrelse och föreståndare och placering i . Dennamodell bör följas, oavsett om SIB läggs ned somsjälvständig enhet och verksamhet och personal delasmellan KTH och UU, eller inte.Finansieringen måste säkras och permanenta medelavsättas för hela budgetperioden. Även detta måste gällaoavsett om förslaget om nedläggning och uppdelninggenomförs eller inte. Förutsättningen för att med framgånginkorporera forskningsverksamheten vid SIB i Uppsalauniversitet och/eller KTH är att tillräckliga medel finns förverksamheten. KTH och övertar inteansvaret, om inte tillräckliga och särskilda medel avsättsutöver deras ordinarie anslag. Medlen måste öronmärkas.SIB:s anslag är drygt 52 miljoner kronor.Den organisatoriska lösning som väljs måste garanteraatt forskningsverksamheten även bedrivs iGävle och därigenom bidrar till att stärka kompetensen iregionen och utvecklingen av den lokala högskolan.Ledning och ansvar måste ligga i , inte i Stockholmeller . Organisationsmodellen måste garantera ettsamarbete på lika villkor.Riksdagen måste redan nu fatta beslut som omfattar helaverksamheten. Att överlåta framtiden för SIB:ssamhällsvetenskapliga forskning till en ospecificeradutredning och utvärdering kommer att leda till attverksamheten utarmas innan beslut har fattats. Skallverksamheten delas måste besluta om ett i medanknytning till UU. Detta bör göras enligt den modell somUppsala universitet har föreslagit i sitt remissvar pånäringsdepartementets översyn av SIB.SIB:s samtliga sex samhällsvetenskapliga professurermåste även för framtiden tillhöra densamhällsvetenskapliga fakulteten vid universitet.Endast då uppnås kvalitets- och synergieffekter. Beslutarriksdagen, som propositionen föreslår, att flytta två av dessaprofessurer till KTH rycker man undan en viktig del avbasen för samverkan mellan verksamheten i och denvid . Förslaget att till KTH flyttaprofessurerna i företags- och nationalekonomi måsteavvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbyggforsknings fortsatta existens och verksamhet.