ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk305 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattereformen har inneburit förenklingar ochskärpningar av reglerna för avdrag avseende ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i har främst motiverats av att tidigare reglervarit alltför generösa. Avdraget avses täcka merkostnaderför kost och småutgifter. Avdrag medges även för faktisklogikostnad alternativt enligt schablon.Vid tjänsteresa i utlandet behålls i allt väsentligtnuvarande regler för avdrag för ökade levnadskostnader.Detta innebär bl.a. att avdrag medges för faktisklogikostnad och för merkostnader i övrigt med beloppmotsvarande de traktamenten som arbetsgivaren lämnatunder förutsättning att dessa inte överstiger belopp som fåranses motsvara största normala ökning för kost ochsmåutgifter i respektive förrättningsland. Deavsedda beloppen har fastställts av riksskatteverket.Enligt vår mening innebär reglerna förutlandstraktamenten att tjänsteresa i utlandet ifortsättningen blir mer generöst behandlad frånskattesynpunkt än motsvarande tjänsteresa inom Sverige.En sådan ordning rimmar illa med strävan efter ökadlikformighet och neutralitet i skattesystemet.Reglerna kan också komma att medverka till attytterligare öka företagens konferens- ochutbildningsverksamhet utanför vårt lands gränser. En sådanutveckling skulle leda till ökade svårigheter för svenskakonferensanläggningar.Av ovanstående skäl bör en förnyad och fördjupadprövning göras av reglerna för avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet i syfte att skapaökad likformighet och neutralitet med reglerna förtjänsteresa i har tidigare uttalat sitt instämmande iuppfattningen att det är angeläget att åstadkomma en bättresamstämmighet i reglerna för tjänsteresa i . Trots attsåledes alla förutsättningar för en regeländring föreligger,hänvisar utskottet i bet. 1991/92:SkU20 till ett pågåendeutredningsarbete omfattande ett stort antal frågor medanknytning till förmånsbeskattningen. Det är olyckligt attden angelägna ändringen av beskattningen avutlandstraktamenten därmed ytterligare fördröjes. Ettskyndsamt ställningstagande i frågan från sidamåste enligt vår uppfattning nu komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet.
mot · GG02Sk306 · 1993-01-26 00:00:00 — Avdragsrätt för avgift till arbetsgivarorganisation slopades arbetstagares rätt till avdrag förfackföreningsavgiften. infördes ett avdragsförbudför arbetsgivares avgift till arbetsgivarorganisation till dendel den beräknas avse annat än medel för konfliktändamål.I prop. 1991/92:117 understryks vikten av att uppnålikställdhet i den skattemässiga behandlingen av avgifter tillfackföreningar och arbetsgivarorgansiationer. Starka skäl,menade man, talar för att likartade regler bör tillämpas ifråga om dessa typer av avgifter.Rättvisa var skipad trodde man, men tyvärr har så inteblivit fallet. som regeringen i nämnda propositionpläderar för rättvisa mellan arbetstagare och arbetsgivareöppnar man nämligen för möjligheten för arbetsgivaren attbehålla sin avdragsrätt. På sid. 8 i propositionen stårnämligen bl.a. följande: ''Till bilden hör -- som någraremissinstanser påpekat -- att de organisationer somerbjuder sina medlemmar tjänster av olika slag och förnärvarande saknar servicebolag kan bilda sådana. Detinnebär att arbetsgivare som tar tjänsterna i anspråk kan fåavdrag (jfr RÅ 1982 1:13) ....'' Upplysningen om attavgifter till servicebolag är avdragsgilla harresulterat i att ett stort antal medlemsföretag i bildatsådana bolag och av allt att döma fortsätter utvecklingen idenna riktning.Arbetsgivarna kan alltså fortsätta att göra avdrag försina avgifter medan fackföreningsmedlemmarna inte hardenna möjlighet, eftersom facket inte tillåts sådanbolagsbildning. Denna orättvisa i avdragssystemet måsteenligt vår uppfattning utan dröjsmål undanröjas. Rättvisa iavdragssystemet mellan arbetsmarknadens parter är en avde grundläggande förutsättningarna för upprätthållande aven nödvändig samhällssolidaritet mellan olika grupper i detsvenska samhället. Eftersom enligtuppgift inte har några planer på att rätta till dennabestående orättvisa i avdragssystemet yrkar vi att riksdagenbeslutar uppdra åt regeringen att genomföra dennödvändiga lagändringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en sådan lagändringatt arbetsgivare inte skall beviljas avdrag för avgifter tillarbetsgivarorganisationer genom att bilda servicebolag.
mot · GG02Sk307 · 1993-01-26 00:00:00 — redovisar massmedia nya och allt dystraresiffror om arbetslöshet. Vi ser dem i staplar och diagram ochregistrerar dem som statistiska uppgifter.Bakom denna opersonliga statistik finns enskildamänniskor som måste ha kraft att leva vidare.Det talas allt mer om att samhället närmar sig depressionoch vi har våra rutiner för att mäta när ett sådant tillståndinträder. Vad vi, som politiskt ansvariga, måste ta till oss ärden enskildes depression.Hundratusentals människor -- ja, upp mot en halvmiljon -- är i uppenbar fara att råka ut för psykisk och fysiskohälsa, sämre ekonomi och förlorat självförtroende.Det är en omfattande farsot som håller på att sprida sigbland våra medmänniskor och där regeringensbudgetförslag om karensdagar och minskad ersättning vidarbetslöshet av många upplevs som avklädning innansjukdomen slår till.Ordet solidaritet, som skulle ge många ny livskraft,saknas helt i den informationsmängd som öses öveross.Det som behövs är arbeten och pengar.Inom såväl den gemensamma som den privata sektornfinns det meningsfulla arbetsuppgifter för alla, det har visocialdemokrater redovisat vid flera tillfällen.Alla säger att det är pengar som saknas. Jag vill påstå attdet i första hand saknas solidaritet med de människor vigjort arbetslösa.Vi, som har politiskt ansvar, måste nu i vårt hjärta ochmed hjälp av vår hjärna visa att vi kan handla solidariskt ochkonkret. De vackra ordens tid är förbi, de hjälper ingen somhar det svårt.Därför anser jag att en solidaritetsavgift bör läggas avalla som har en inkomst på och däröver permånad. Dessutom bör en värnskatt mot arbetslöshet tas utav alla som har arbete.Om vi inte genom konkreta och omedelbara handlingarvisar denna solidaritet anser jag att demokratin är i fara,människorna kan inte längre lita på vårt politiska system.Spelet med grundläggande värden i vårt samhälle är medandra ord mycket högt . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en solidaritetsavgift och envärnskatt.
mot · GG02Sk308 · 1993-01-26 00:00:00 — Oförändrad A-kasseersättning genom höjd marginalskatt har hamnat i en mycket svår ekonomisksituation. sagt alla branscher uppvisar kraftigtsjunkande sysselsättning. Verkstadsindustrin har förlorat190 000 arbetsplatser, byggsektorn 45 000 osv. I många län står av arbetskraften utanför ordinarie arbetsmarknad,om man räknar ihop de öppet arbetslösa och de i s.k.åtgärder. Enskilda kommuner och/eller orter kan uppvisaarbetslöshetstal som närmar sig eller har passerat . Situationen ser tyvärr inte ut att förbättras, tvärtom.Den borgerliga regeringens sätt att angripa krisen ledertill orimliga konsekvenser för redan förut utsatta gruppermed svag ekonomi. Besparingarna i A-kassan är ett av devärre exemplen. Med dagens regler blir resultatetytterligare försämrad ekonomi för dem som redan harförlorat en stor del av inkomsten.Förslaget leder också till ytterligare sänkning avkonsumtionen och därmed ännu fler arbetslösa. Regeringendriver in oss i en ond spiral med ytterligare försämringar avbåde sysselsättning och ekonomi genom sin övertro påbesparingar och marknadskrafterna. Vissa uttalanden frånföreträdare för regeringen tyder också på att man inte ärmedveten om situationens allvar. ''Starta eget'' är rådet frånnäringsministern och finansministern säger att det finnsmånga jobb som ingen vill ha. I båda fallen är det som attgripa efter ett halmstrå, när man håller på att sjunka.Det som behövs är inte ytterligare besparingar somdrabbar redan förut utsatta grupper. Det som saknas är,tvärtom, stimulans för ekonomin. De som drabbas om manförsämrar A-kasseersättningar och regler är de som måsteskyddas. Det är inte de arbetslösa som är skyldiga tilldagens situation.För att klara att bibehålla dagens nivå i A-kassesystemetbör man ta ut en särskild inkomstskatt på inkomster somligger över brytpunkten. Detta innebär att de som har godainkomster får vara med och bära en större del av bördan.Det är en rättvisare poltik. Konsumtionen kan då bibehållaspå en högre nivå och det är också bra för sysselsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering för att bibehållanuvarande A-kasseersättning m.m.
mot · GG02Sk309 · 1993-01-26 00:00:00 — Beskattning av bilförmån i fåmansföretag I fåmansföretag som driver rörelse i aktiebolagsformbeskattas alltid företagsledaren för bilförmån vare sig haneller hon använder företagsbilen privat eller inte. Företagenanvänder oftast mindre ''paketbilar'' där verktyg ochreservdelar finns i fordonet, vilket klart måste betraktassom ett utpräglat arbetsredskap. Möjligheten att bevisaanvändningen av företagets fordon med särskild biljournalfinns inte, så trots att företagarna aldrig använder fordonentill privatbruk påförs de förmånsbeskattning.Arvika företagsgrupp har påvisat hur en företagare i ettfåmansaktiebolag påförts två bilförmåner på sammanlagtnärmare , inte för att han använt bilarnaprivat, utan för att han haft möjlighet att använda dem.Detta måste betraktas som fullständigt orimligt.Riksdagen bör uppmana regeringen att snaraståterkomma med förslag på en ändring av dennabeskattning. Konsekvenserna av den nuvarandebeskattningen är förödande och drabbar även företagen,eftersom deras kostnader drivs upp genom nödvändighetenav ökade löneuttag och sociala avgifter. Med anledning av vad som ovan anförts hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avreglerna för förmånsbeskattning av bil.
mot · GG02Sk310 · 1993-01-26 00:00:00 — Personalvårdsförmåner är under vissa förutsättningarskattefria. Så kan t.ex. vara fallet om förmånen utgår pågrund av sedvänja inom den verksamhet det är fråga om ochsamtidigt är av mindre värde. har sedvanligarabatter vid inköp av varor och tjänster som ingår iarbetsgivarens ordinarie utbud hänförts till denna kategori.Enligt en kompletterande bestämmelse gäller att rabattersom byts mot kontanter är skattepliktiga.Inom stora delar av detaljhandeln har utvecklingen gåttdithän att de anställdas rabatt inte längre dras av direkt vidinköpet. Istället registreras rabatten och utbetalas vid ettsenare tillfälle, t.ex. halvårsvis i efterskott.Denna nya rutin som möjliggjorts av den alltmerdatoriserade kassahanteringen har, enligt vad som uppgettsfrån handelns sida, många fördelar. Bl.a. ger den möjlighetatt kontrollera storleken av varje anställds årsinköp, någotsom ligger i linje med de grundkrav som i lagstiftningenställs upp för att denna form av förmån skall vara skattefri.Från skattemyndigheternas sida har man ansett attdenna hopsamling av rabatter och utbetalning i efterhandkommer i konflikt med bestämmelsen om att förmåner intefår bytas ut mot kontanter. Sålunda har is.k. rekommendationer uttalat att denna teknik för atttillföra de anställda rabatter medför skatteplikt.Givetvis har bestämmelsen om att rabatter, för att varaskattefria, inte skall kunna bytas ut mot kontantertillkommit för att reglera en helt annan situation än denovan beskrivna. Den utredning som ligger till grund förpropositionen har exemplifierat med att den anställde, istället för att dricka det kaffe han erbjuds, väljermotsvarande värde i kontanter. Utredningen konstateraratt förhållandena vid hopsamlade rabatter inte ärjämförbara med detta fall, eftersom ett avstående från atthandla rabatterade varor inte berättigar tillrabattutbetalning. Slutsatsen från utredningens sida är attRSVs rekommendationer ''kan synas något snävtutformade''.Vi delar den uppfattning som utredningen ochsedermera även flera remissinstanser gett uttryck för. Detkan inte vara rimligt att ny teknik för att betala ut i och försig skattefria rabatter plötsligt skall medföra att de blirskattepliktiga. Vi vill betona att vi med dettasynsätt inte uttalat oss i den övergripande frågan omrabatter överhuvud taget skall vara skattefria eller inte.Rent tekniskt tycks det stöta på problem att i lagtextenföra in en bestämmelse som direkt tar sikte på förevarandesituation. bör därför som sin mening geregeringen till känna att ifrågavarande rekommendationerfrån ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalförmåner i form avsedvanliga rabatter.
mot · GG02Sk311 · 1993-01-26 00:00:00 — Avdrag för reparationer av småhus och bostadsrätter ekonomiska läge kräver en stram finanspolitikför att inte driva upp inflation och ränta. Det bör dock varamöjligt att stimulera till långsiktiga investeringar. Ett sådantområde är enligt vår mening bostadssektorn där mångasmåhus är i behov av reparationer. Det bör därför införasen tillfällig avdragsrätt för reparationer, något som ocksåskulle motverka ''svartjobben''. Förslaget ska också ses somen del i det åtgärdspaket för ombyggnad som riksdagenbeställt i samband med de båda krispaketen.Genom att anlita seriösa hantverksföretag fårsmåhusägaren och bostadsrättsinnehavaren både garantioch ett grundläggande skydd mot dåligt utförda arbeten,vilket man inte får inom den ''svarta'' sektorn. Förutomrisken att inte få ett fullgott arbete utfört slipper beställarenandra risker. Så är t ex beställaren skyldig att ta helaarbetsgivaransvaret, med skatter och avgifter, omsvartjobben upptäcks. Detsamma gäller ansvaret förarbetsmiljön om en olycka skulle inträffa.För de hantverksbranscher som omfattas av reparation/underhåll kommer förslaget att ge tillväxt. De som förlorarär de som jobbar ''svart''. Med förslaget kommerhantverkarna istället att kunna försörja sig lagligt och byggaupp ATP-poäng.Vissa samhällsvinster står också att finna i förslaget.Enligt Målarmästarnas Riksförening som räknat påförslaget kan skatteeffekten bli enbartinom måleribranschen om måleriföretagen skulle ta överhalva privatmarknaden och viss del av ''gör det själv''-marknaden. Arbetslöshetskassan skulle också göra en vinstsåväl ekonomiskt som mänskligt.Enligt vår uppfattning överväger de positiva effekternamed en tillfällig avdragsrätt genom ett bättrebyggnadsbestånd, ökade skatteintäkter, minskat behov avatt kontrollera svartjobbare och ett bättre skydd för denenskilde hantverkaren, både inkomstmässigt ochmiljömässigt. De negativa effekter som kan uppkommagenom att skattemyndigheterna får en utökad kontrolltycker vi väger lätt i sammanhanget.Vi anser att tillfälligt skamedge avdrag för styrkta arbetskraftskostnader vidreparationer och underhåll av småhus och bostadsrätter upptill ett belopp av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfälligt reparations- ochunderhållsavdrag.
mot · GG02Sk312 · 1993-01-26 00:00:00 — De nya taxeringsvärdena på jordbruksfastigheter gäller nya taxeringsvärden påjordbruksfastigheter. Till grund för taxeringen låg bl a den försäljningsstatistik som fanns , dvs närmarknadspriserna låg på toppnivå.Den generella nivån på taxeringsvärdet bestämdes till av det beräknade försäljningsvärdet.Under de två senaste åren har stora förändringar skettpå fastighetsmarknaden. Efterfrågan på fastigheter iallmänhet och därmed försäljningsvärdet, har radikaltminskat.När det gäller värdet på jordbruksfastigheter påverkasdessa dessutom negativt av den försämrade lönsamheten ijordbruket och de osäkra framtidsutsikterna.Idag när de framtagna taxeringsvärdena skall användasoch således ligga till grund för beskattningen, kan detkonstateras att de generellt sett ligger på för hög nivå. Dettaframgår bl a av annonser i dagspressen där det begärda priset påjordbruksfastigheter i många fall ligger undertaxeringsvärdet.Med den utveckling som skett är det obestridligen så attsärskilt bostaden på jordbruksfastighet är åsatt ett taxeratvärde som ligger alldeles för högt, och som därförskattemässigt är omotiverat belastande för den enskilde.Tillgängliga uppgifter visar att bostadskostnaden förjordbruksfastighet ligger skyhögt över motsvarande förvilla.Enligt vår uppfattning är det därför nödvändigt attsnarast företa en justering av taxeringsvärdena. Det kanenklast ske på det sätt som skedde för ett tiotal år sedan ochdär nivån, generell sett, sänktes med en viss procentandel.I stället för ett taxeringsvärde som motsvarar av försäljningsvärdet bör det således sänkas till ennivå som kan anses rimlig. Det bör enligt vår mening rörasig om 20 -- . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gällande taxeringsvärden påjordbruksfastighet bör justeras nedåt till en realistisk nivå.
mot · GG02Sk313 · 1993-01-26 00:00:00 — Lika behandling av frikyrko- och idrottsrörelsen har ett väl utbyggt föreningsliv där mångamänniskor gör en stor ideell insats samt offrar både tid ochegna medel i verksamheten.Två av dessa verksamhetsgrenar, frikyrkan ochidrottsrörelsen särbehandlas allt mer från myndighetshåll.Vi har t.ex. kunnat läsa om de från Portugalsom har verkat i som evangelist . Hon utvisasnu som bl a idrottsmän undantas fråntreårsregeln.En annan form av särbehandling kan vi läsa om iRiksskatteverkets RSV 432 utg 1 ''Nya skatteregler förföretagare''. Där undantas återigen idrottsförening respidrottsman från vissa förpliktelser som t.ex. frikyrkanunderkastas.Frikyrkan som har sin verksamhet väl utbyggd i landethar en viktig samhällsfunktion. Förutom ungdomsarbetet såfungerar den också som en värdefull social inrättning föräldre människor som där finner både gemenskap ochtrygghet. Behovet av stöd och uppmuntran från samhälletssida för den sortens verksamhet måste också ses som viktig.Att i det läget skapa restriktioner för frikyrkan samtidigtsom idrottsrörelsen särbehandlas kan därför inte ses som enhuman och rättfärdig handling från statsmaktens sida.Staten bör sträva efter att de förmåner och undantag somges idrottsrörelsen också ska omfatta . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likabehandling avfrikyrkorörelsen och idrottsrörelsen i skattehänseende,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvisning.1
mot · GG02Sk314 · 1993-01-26 00:00:00 — Skatteavdrag för donationer till ideella ändamål För att minska incitamentet till fortsatt kapitalflykt harregeringen vidtagit åtgärder som bl.a. leder till lättnader förenskilda och företag att bygga upp privat kapital i Sverige.Utvecklingen kommer att leda till att även i dettaavseende närmar sig förhållanden i flera andra länder. Idessa länder som t.ex. , , , flera m.fl. är enskilda donationer till ideella ändamål avmycket större betydelse än i vårt land. En förutsättning förden utvecklingen har varit att skatteavdrag kan göras fördonationer till sådana ändamål.Med den fortgående förändringen av kapitalmarknadenborde man överväga att även i skapa ökatincitament för enskilda donationer till ideella ändamål somt.ex. forskning m.m.I länder med utvecklad tradition för små och storadonationer till ideella ändamål även under donatorns liv,har privata initiativ gjort sig gällande i stor utsträckninginom områden som i varit i praktiken exklusivtförbehållna staten och kommunerna. Det finns mångaexempel på lysande resultat av sådana privata initiativ somhar lett till genombrott inom för samhället angelägnaområden. Dessa initiativ har ofta kompletterat statens ochkommunernas av praktiska skäl något mer stelbenta ochofta traditionella satsningar.Undertecknade vill föreslå att regeringen överväger attutreda förutsättningarna för att även i möjliggöraskatteavdrag för donationer, bidrag och gåvor till ideellaändamål. En sådan förändring i skattelagen kundegenomföras successivt, i takt med förändringar avkapitalmarknaden, vilket borde möjliggöra att löpandestudera effekterna.I utredningens uppdrag bör ingå att belysakonsekvenserna för statens och kommunernasskatteinkomster samt om statens och kommunernas egnabidrag till sådana ändamål i vissa fall kan minskas för attkompensera eventuellt skattebortfall. Vidare bör iutredningens uppdrag ingå att definiera begreppet ideellaändamål och lägga förslag till eventuellt successivtgenomförande av reformen med löpande uppföljning aveffekterna på skatteintäkter och donationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av förutsättningarnaför avdrag på skatt för donationer till ideella ändamål, bl.a.forskning.
mot · GG02Sk316 · 1993-01-26 00:00:00 — Tillfällig beskattning av höginkomsttagare I denna motion föreslås att inkomstskatten /94 tillfälligt höjs för personer medbeskattningsbar inkomst högre än 300 000 kronor.Det ekonomiska läget för är kärvt. Alla svenskartorde vara beredda att göra insatser för att förbättra landetsekonomi.Besparingar i statens budget försämrar privatekonominför människor, som redan har det svårt. Det är angeläget attden ekonomiska politiken utformas så, att även så kalladehöginkomsttagare ökar sitt bidrag till statens inkomster.En ökad beskattning av höginkomsttagare kan inteavgörande förbättra ekonomi. En tillfällig skatt på10 % av beskattningsbar inkomstdel överstigande 300 000kronor är dock en markering av att finner detrimligt att de, som har högst inkomst, också skall taga ettsärskilt ansvar i en för landets ekonomi extremt svår tid.Den tillfälliga extra beskattning, som jag här föreslår,skall inte uppfattas som ett principiellt avsteg från den avriksdagen beslutade skattereformen.Riksdagens beslut om denna beskattning skallformuleras så, att det klart framgår, att beslutet enbartgäller för /94 och att några nya beslut ejbehövs för att beskattningen därefter skall ske enligtskattereformens principer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att under /94tillfälligt höja inkomstskatten för beskattningsbarinkomstdel överstigande 300 000 kr2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beskattningen därefter återskall ske enligt den av beslutade skattereformensprinciper.