mot · GG02A435 · 1993-01-26 00:00:00 — Regional utveckling i län Aktuellt arbetsmarknadsläge i korthetMarkant ökad öppen arbetslöshet. (4,).Arbetslösheten har ökat i samtliga kommuner. Högstvar den i (7,).2 659 (2 023)ungdomar var öppet arbetslösa, vilket innebar en ökningmed sedan föregående månad (-).Ungdomsarbetslösheten ökade i samtliga kommuner.Högst var den i (13,) och lägst iHässleholm (4,).Den genomsnittligasiffran för långtidsarbetslösheten i länet ökade till ().Antalet nyanmälda platser har kraftigt minskat.Förvärvsfrekvensen i län är lägre än förriket totalt och speciellt då för kvinnorna där siffran förriket är medan länets ligger på 77,6 %.Under december månad var 24 713 arbetssökande (23331) inskrivna vid länets arbetsförmedlingar. Det är enökning sedan föregående månad och med 52 %sedan motsvarande tid i fjol. Av dessa var 10 405 (8 333)öppet arbetslösa och beredda att ta ett arbete omgående. 3230 (2 977) var under utredning eller väntade på att påbörjanågon form av åtgärd såsom utbildning ellerberedskapsarbete.Länsarbetsnämndens åtgärdsbudget är nu mycket hårtansträngd och kan inte längre hålla jämna steg medökningen av arbetslösheten. Vid månadens slut varsammantaget färre arbetssökande placerade iberedskapsarbete, ungdomspraktik,arbetsmarknadsutbildning samt på arbetsmarknadsinstitutjämfört med november månad. Speciellt oroande ärökningen av långtids- och ungdomsarbetslösheten.Under månaden varslades 621 (+203) personer vid 35(+6) arbetsställen i länet om uppsägning. Största antaletvarslade finns inom tillverkningsindustrin.I prognosen för länet gör vi den bedömningen attarbetslösheten, med oförändrad volym avarbetsmarknadspolitiska åtgärder, kommer att öka till ca6,5--. Stor risk finns att den kommeratt ligga på /för att därefterligga på denna nivå under hösten 1993.Detta tillsammans med andra strukturella förändringarinom näringslivet gör att utvecklingen på länetsarbetsmarknad, både , är så allvarlig attsärskilda insatser är absolut nödvändiga . Annarskommer länet att drabbas av en bestående nedgång isysselsättningen. Vi kan självklart inte enbart medarbetsmarknadspolitiska medel hindra en sådan utveckling,och därför betonar vi särskilt vikten av att investeringar avinfrastruktur och strategisk utvecklingskaraktär snabbtkommer till stånd.Länets arbetsmarknad och näringslivNäringsstrukturen i länet har ett betydande inslag avoffentlig sektor. Jordbruket svarar fortfarande för enovanligt stor del av sysselsättningen -- av dem somär sysselsatta inom näringen totalt finns i län.Industrin i länet har en arbetskraftsintensiv prägel, bl.a. ärlivsmedelsproduktionen omfattande. Den privatatjänstesektorn har inte, som i många andra regioner, ökatsin sysselsättningsandel de senaste åren.Länet genomgår en kraftigstrukturomvandling och detta har inneburit dramatiskaförändringar av arbetsmarknadsläget. har främstmännen drabbats av konjunkturnedgången, men kvinnornakan i betydligt större utsträckning bli berörda när denoffentliga sektorn drar ner. Faran är stor att kvinnorna ihögre utsträckning försvinner från arbetsmarknaden i ettlän med traditionell struktur som Kristanstads.Skillnaderna inom länet är dock stora. Som exempel kannämnas att av sysselsättningen inomÄngelholms kommun är förlagd till tillverkningsindustrinmedan motsvarande siffra för är . Denoffentliga sektorn svarar för avsysselsättningen inom och Kristianstadskommuner medan den i kommuner som ochPerstorp ligger under 20 %.Arbetskraftens utbildningsnivåUtbildningsnivån i länet är låg. Många företag har avtradition rekryterat direkt från . Kristianstadsjämte har den lägsta utbildningsnivån i landetnär det gäller industriarbetare. Detta hänger samman medden industristruktur som finns och en brist påutbildningstraditioner, framför allt i de s.k. bruksorterna,där behovet av att skaffa sig en utbildning, utöver denobligatoriska, varit svagt. Detta ger på lång sikt effekter påhela näringsstrukturens utveckling.För att klara av de växande kraven frånarbetsmarknaden och för att kunna möta deförändringar som ger uttryck för i sin rapport''Näringslivets utveckling till 2004 -- tillväxt ellerstagnation'' behövs en kraftig satsning bl.a. påutbildningssidan.TillverkningsindustrinInom tillverkningsindustrin är trävaru- ochlivsmedelsföretagen dominerande, medan företag inomteknologiskt avancerade sektorer nästan helt saknas. Det ärockså inom trävaru- och livsmedelsföretagen som länet harbetydligt fler sysselsatta än i riket i övrigt. Bristen påforsknings- och kunskapsintensiva företag är påtaglig.Flertalet av trävaruföretagen tillhör byggämnessektorn ochnedgången inom byggbranschen har därför drabbat länetmycket hårt. Antalet varsel inom byggämnesindustrin harökat dramatiskt och totalt har över 1 000 personer hittillssagts upp vid företag som Swedoor i , Modulent ochRockwool i , Ifö Sanitär och Electric, TrioPrefekta i samt nu senast vid Nordic Homes iBromölla, för att nämna några. Utöver dessa finnsunderhandskontakter som ger oss anledning att befara attett betydligt större antal kommer att drabbas inom dennärmaste framtiden.Livsmedelsföretagen i länet arbetar huvudsakligen inomden tidigare skyddade livsmedelssektorn. Under senare tidhar deras situation blivit allt besvärligare. Redan för ett årsedan lades ett av länets största slakterier (Skanek iTomelilla) ner och 250 personer blev direkt berörda.Indirekt uppskattar vi att ca 400 arbetstillfällen försvannfrån orten. På nyåret har Skanek-gruppen varslat och sagtupp 153 anställda på slakteri- och förädlingssidan iKristianstad, vilket medfört att läget därmed förvärratsmarkant. Ytterligare neddragning vid ''KBS'' i Kristianstadkan inte accepteras. har tidigare iskrivelse till påtalatsituationen. Några forskningsintensiva företag somutvecklar industriell användning av jordbruksprodukterfinns dock i länet.FörsvarsverksamhetenDet fattade försvarsbeslutet som innebär att P6 iKristianstad avvecklas och A3 flyttar från orten leder till attca 700 personer mister sina jobb. Detta får som en sekundäreffekt, att ytterligare ca 700 arbetstillfällen hotas, vilket fårstora konsekvenser för kommun.Statlig verksamhetSpeciellt har tappat ettstort antal arbetstillfällen på grund av utflyttning ochindragning av statlig verksamhet. Sålunda harTrafiksäkerhetsverket flyttat till , medanRiksbankskontoret, ,Tullkontoret samt Postens regionkontor dragits in.Televerket har förlagt sitt regionkontor för tillJönköping. Den största åderlåtningen av statliga tjänsterhar dock skett genom den beslutade nedläggningen av P6och flyttningen av A3 från Kristianstad.Det kan inte accepteras att ytterligare statlig verksamhetdras in i . I stället bör , som urkommunikationssynpunkt ligger väl till i en framtidasydsvensk region, komma ifråga vid lokalisering av olikaverksamheter.Långsiktiga strukturella satsningarOmfattande infrastruktursatsningar är nödvändiga förutveckling av länets näringsstruktur och för att uppnå enbalans mellan olika regioner i Skåne.Som exempel på angelägna projekt i länet kan nämnas:Flygplatsen i har goda förutsättningar attutveckla internationell trafik i större omfattning än , dåden enbart omfattar och . Bland dedestinationer som diskuteras är , ochBryssel. Inom fraktområdet finns det möjligheter attKristianstad skall kunna få flygfrakt från bl.a. FjärranÖstern, för vidare distribution i . För att klaraatt driva trafik med de nya flygplanstyper som kommer, ochdessutom kunna svara mot de krav på regularitet som ställsfrån flygoperatörerna, fordras förstärkningar av bana ochinflygningshjälpmedel.Det finns också behov av en utökad terminalbyggnad föratt dels kunna möta ökande volymer av gods ochpassagerare, dels för att svara mot skärpta tull- ochsäkerhetskrav.Det sammanlagda investeringsbehovet kan beräknas tillmellan och 35 miljoner kronor.Åhus hamnÅhus hamn är i huvudsak en bulkhamn. När detgäller torrbulk är det största.Hamnen avser nu att utveckla trafiken med linjetrafiktill olika Östersjöhamnar. Intensiva diskussioner pågår bl.a.med trafikministeriet i . Hamnen har inlett ett närasamarbete med flygplatsen och olika landtransportföretagför att kunna erbjuda totala transportlösningar. Man serutveckling av hamn och flygplats som mycket väsentligainfrastrukturbyggare.Investeringar krävs i hamnanläggningen för ro-ro-trafik.RiksbangårdenRiksbangården kommer att, ur rikssynpunkt ochinternationellt, bli ett mycket viktigt transportcentrum.Man beräknar att ca 400 arbetstillfällen skapas vidbangården samt ytterligare ca 300 vid olika angränsandetransport- och speditionsföretag. har i sinremissbehandling vid sammanvägning av olikasamhällsintressen förordat en planering enligt Banverketsalternativ, . Man pekar särskilt på vikten avplacering i norra delen av för att uppnå balans ochundvika lokala överhettningseffekter i sydväst, i framtidakonjunkturuppgångar. I en separat länsmotion tillriksdagen av () föreslås att riksbangårdenför förläggs till Hässleholm.Högskolan i är angeläget att högskolan i får ett ökatresurstillskott. Från länets sida har vi i skrivelse tillutbildningsministern, daterad , framförtönskemål om att högskolan i tillförsnedanstående utbildningar:en agroteknisk utbildning isamarbete med , eninternationell räddningstjänstutbildning i samarbete medRäddningsverket, en utbildning av årskurs 4--9-lärareinom det naturvetenskapliga området.Tillgången på kvalificerade tekniker är av strategiskbetydelse för den industriella utvecklingen. Ytterligaresatsningar bör därför göras i tekniska ämnen. Anslagen tillforskningsstimulerande åtgärder vid högskolan iKristianstad bör även utökas.Konstskola på ÖsterlenI utredningen 1992:12 ''Konstnärlig utbildning''pekas på behovet och önskemål av konstnärlighögskoleutbildning i . Det skulle varanaturligt att den blev placerad på --''konstnärernas landskap''. Förslag om lokalisering av enkonstskola till förs fram i en motion till riksdagenav och (båda s). Det är angelägetatt denna utbildning kommer till stånd, vilket skulle utgöraen tillgång för den hårt drabbade regionen.KronofogdemyndighetenUtredningen om förutsättningarna för en regionaliseringav verksamheten vid kronofogdemyndigheten (REGU) harföreslagit att kronofogdemyndigheterna i län sammanförs till en region med somregionhuvudort. En framtida regionindelning i Sydsverigebör i stället omfatta och med Kristianstadsom huvudort i enlighet med länsmotion till avBörje m.fl. (s). En sådan satsning på Kristianstadvore särskilt motiverad med hänsyn till den avlövning somtidigare drabbat denna förvaltningsstad.BalsgårdLänet har ur ett långsiktigt strategiskt perspektivprioriterat en utbyggnad av Fytokemicentrum vid Balsgård.Syftet med detta har varit, och är, att stärka samarbetetmellan och de forsknings- ochkunskapsintensiva företagen i länet. En satsning påuppbyggnad av genbank på frukt- och bärområdet är ettannat angeläget projekt. Finansieringen avElitplantstationen sker bl.a. dels genom egen försäljning,dels också genom bidrag från handelsgödselmedelsfondenpå ca . 1993 är man får bidragfrån fonden. Vi anser det angeläget att Balsgård tillförserforderliga medel för att säkra driften vid stationen.Kristianstads kommun har för avsikt att påbörjautvecklingen av ett industricentrum i anslutning tillBalsgård. Företag inom läkemedels- ochlivsmedelsindustrin har visat intresse. En första etappomfattar en investering på 13 miljoner kronor.Miljövärnskår i KristianstadRegeringen bör snabbt ta fram en aktionsplan meduppdraget att en miljövärnskår sätts upp i ienlighet med en länsmotion till av . (s). Vi finner P6-området mycket lämpligt för en sådanetablering.P2 i HässleholmÖverflyttningen av verksamheten vid A3 i Kristianstadtill P2s anläggning i innebär ett behov avbyggnation. Länet har tidigare redovisat de objekt som vianser vara lämpliga investeringsarbeten.Resecentrum i HässleholmDen planerade om- och tillbyggnaden av stationen iHässleholm till ett resecentrum är kostnadsberäknad till 58miljoner kronor. Av denna summa svarar () för 13 miljoner kronor.Målsättningen är att kunna inviga resecentrumet iHässleholm . Detta kräver byggstart tidigtpå våren 1994.AlunCentreAlunCentre är en satsning på en utställningsform därbesökaren upplever informationen med alla sina sinnen,både praktiskt (experimentarium) och teoretiskt.En fullsatsning kostar som spjälkasupp på tre etapper, där den första innebär investeringar påca . Byggnadsarbetet beräknas ta ca 12månader i anspråk med ca 40 arbetare på plats.Igångsättning under förutsättning attfinansieringen kan lösas. Ca 30 personer beräknas fåanställning vid det nya centret.Furuboda kursgård och rehabiliteringscentrumFuruboda kursgård arbetar med traumatiskthjärnskadade som är en grupp inomfunktionshinderområdet där behoven är mycket stora.Furuboda har utvecklat en metodik ochpedagogik som ligger långt framme ur ett nationelltperspektiv. Avsikten är nu att gå vidare med utvecklingeninom detta område; för denna verksamhet krävs anpassadelokaler som stämmer med innehåll och metoder. Deninvestering man har för avsikt att göra innebär ett tillskottpå mellan 15 och 30 arbetstillfällen inom tjänstesektorn.Byggtiden kommer att omfatta ca 3 000 dagsverken.GlimmingehusRiksantikvarieämbetet avser att göra en ombyggnad avGlimmingehus. De behov som finns är en nyparkeringsplats och en förändrad entréfunktion, allt i syfteatt på ett bättre sätt kunna ta emot dem som besökerborgen. Den första ombyggnaden genomförs under vintern1992/93. har beviljats.Etapp två är planerad till 1993/94, och en förutsättningför igångsättning är att investeringsbidrag beviljas i form avarbetsmarknadspolitiska naturliga emballageHeltäckande kompetens finns inom förädling av potatistill nya produkter såväl till livsmedel som industriråvara.Arbete har inletts med att tillverka emballage som hittillstillverkats av plastråvara. Mycket forsknings- ochutvecklingsarbete återstår för att åstadkomma ett bredaresortiment av produkter som kan ersätta plastråvaran.För att nå detta mål behövs samarbete mellanStärkelsen, högskolan och den kvalificerade kemiskaindustrin i länet. Ett samordnat utvecklingsinstitut, knutettill högskolan och Stärkelsen, behöver byggas upp.Investeringsbehov ca . Årligtdriftstillskott ca 2 miljoner kronor.Utveckling av nya produkter ur spannmålInom Skånebrännerier finns hög kompetens för atttillvarata och förädla biprodukter ur spannmål vidtillverkning av råsprit. Forskningsresultat finns att tillgå iEuropa men vissa steg saknas i den tillämpade forskningen.Tillsammans med i Lundoch ett tyskt universitet pågår ett utvecklingsarbete.Samarbete med andra föreningar och företag skulle förSkånebrännerier kunna vara utvecklande och medförasamordningsvinster.Utvecklingsarbetet behöver ett tillskott på 1 miljonkronor/år för att snabbare uppnå i daguppställda mål.Väg- och järnvägssatsningarÖresundsbron och de ökade kommunikationsbehovenvia och mot kontinenten kommer att skapaett ökat behov av infrastruktursatsningar i vårt ochangränsande län. Dessa investeringssatsningar måste ses urett riksperspektiv. Ur läns synpunkt är detsynnerligen angeläget med väl utbyggda vägar(motorvägsstandard) på de hårt trafikerade sträckornaMalmö----respektive --skär igenom Klippans tätort till men förtrafiksäkerheten och den allmänna miljön. För att råda botpå dessa olägenheter har föreslagit en förbifartmed byggstart . Projekteringen pågår ochavslutas . Projektet är kostnadsberäknattill ca . Klippans kommun är angelägenom att vägprojektet kan börja . Det skulleminska trycket på arbetslösheten i kommunen, förbättratrafiksäkerheten och göra det möjligt att etablera två störreindustriområden i anslutning till den nya förbifarten.Projektet bedöms som angeläget ur länssynpunkt.En för länet viktig vägutbyggnad är förbindelsen mellanväg 21 vid och E6/E20. Denna är kostnadsberäknadtill ca och ingår som första projekt i nuliggande planering. För att fullfölja denna investeringerfordras ytterligare medel utöver tilldelade ramar för 1993.En ny östlig sträckning av genom centrala börsnarast komma till utförande i enlighet med länsmotion tillriksdagen av m.fl. (s). En sådan dragningförordas av de båda länsstyrelserna och får stor betydelseför utvecklingen i hela Skåne.Även vägarna E22 och 21 bör innefattas iutbyggnadsplanerna. E22 bör klassas som nationell väg ochbyggas ut till motorvägsstandard. Förbättring av den öst--västliga förbindelsen --är viktig.Sträckan --bör redan nu byggas uttill motorväg.Länsstyrelserna i L- och M-län har den 23 mars 1992gjort en framställan till regeringen om medel förupprustning och elektrifiering av järnvägen ----. Vi stödjer länsstyrelsernas framställan och serdet som mycket angeläget att projektet prioriteras för att,långsiktigt, kunna utveckla hela länets arbetsmarknad ochkommunikationerna med Västskåne och kontinenten.Det pågår en upprustning, i form av makadamisering, avBlekinge kustbana (--). För dennainvestering är avsatt . För att ytterligareförbättra förbindelserna mellan --Kristianstadoch med möjlighet till snabbtåg på upp till 160km/timme behövs en upprustning i län påytterligare -- 80 miljoner kronor.Sammantaget ger detta en bild av en region som har enkraftig strukturförändring att vänta. Vi anser dock att länetsgeografiska läge och täta bebyggelsestruktur ger godaförutsättningar för framtida utveckling. Detta förutsätterdock omedelbara strategiska satsningar! Genomförandet avde förslag vi har framfört skulle medverka till en långsiktigtgod utveckling i länet och motverka effekterna avde problemfaktorer som finns.Vi anser att länet, utöver ovannämnda projekt, behövertillföras en ''otraditionell pott'' på förkortsiktiga arbetsmarknadspolitiska insatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av sysselsättnings- ochutvecklingsåtgärder i län.