ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub157 · 1993-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:231 Högskolor i stiftelseform -- mångfald för kvalitet I propositionen föreslås att två statliga högskoloröverförs i stiftelseform. Vidare föreslås en finansiering avdels stiftelsehögskolorna, dels de tidigare föreslagnaforskningsstiftelserna, med kvarvarande medel från deavvecklade löntagarfonderna.Vänsterpartiet föreslog i annan motion till atten viss del av de kvarvarande löntagarfondsmedlen skullekunna användas för viktig strategisk forskning. Vi ställdedock vissa villkor för en sådan åtgärd. Dessa villkor gälldeframför allt det demokratiska inflytandet överforskningspolitiken och att främja verksamhet somgenererar nya jobb. Tyvärr vann inte våra förslagriksdagsmajoritetens gillande. Därför finns det ingenanledning att överföra medel till de tidigare föreslagnaforskningsstiftelserna.Vad gäller regeringens förslag till att göra om tvåhögskolor till stiftelsehögskolor så har vi tidigare avvisat enökad privatisering inom utbildningssektorn. Regeringendrar fel slutsats genom att tro att en sådan åtgärd på någotvis skulle befrämja en positiv konkurrenssituation.Regeringens resonemang antar alltmer formen avbesvärjelser. Vad som behövs är politiska beslut somstimulerar ett ökat samarbete mellan högskolorna -- ettsamarbete som både leder till ökad effektivitet imedelsanvändning och en ökad valmöjlighet för studenten.Regeringens beskrivning över den tänkta interaktionsom skall ske mellan stiftelsehögskolorna och de statligahögskolorna får en i det närmaste patetisk karaktär närbetraktaren inser att detta skeende är fullt möjligt att uppnåinom dagens system. Kreativitet, utbyte, utmaningar ochidéer finns ju inom de existerande högskolorna.Enligt mening måsteutbildningskapaciteten inom högskolan byggas ut mycketkraftigt. Att detta sker är en stor samhällelig uppgift sommåste bestridas med allmänna medel. Det finns också ettdemokratiskt perspektiv, nämligen ansvarighetsfrågan, dvs.möjligheten för väljare att ställa politiker till svars för såväluppnådda som ouppnådda mål. Regeringens förslag tillstiftelseskolor leder inte utvecklingen i den riktningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1992/93:231 Högskolor istiftelseform.
mot · GG02Ub158 · 1993-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:231 Högskolor i stiftelseform -- mångfald för kvalitet När utbildningsutskottet behandlade förslaget till nyhögskolelag, prop. 1992/93:1 Universitet och högskolor --frihet för kvalitet, anförde utskottet att vad gäller frågan omterminsavgifter inom den högre utbildningen så är destatliga högskolorna och universiteten statliga myndigheter.Sådana får inte utan bemyndigande ta ut avgifter. Någotsådant bemyndigande finns ej.Vid en eventuell förändring av huvudmannaskapet bördetta inte minska insynen och möjligheten till fri forskning.Studentinflytandet garanteras, principen om avgiftsfrihetför studenterna likaså samt att utbildningens kvalitet måsteutvärderas kontinuerligt.Under året har förtförhandlingar med ett antal högskolor och universitet omombildande till stiftelse. Det konkreta resultatet av dettafinns presenterat i propositionen om högskolor istiftelseform, prop. 1992/93:231.I propositionen föreslås att två statliga högskoloröverförs i stiftelseform. Vid varje högskola skall bildas enstiftelse som är ensam ägare till det högskolebolag somdriver utbildnings- och forskningsverksamhet, och ettfastighetsbolag som svarar för högskolans lokaler.Diskussion förs för tillfället med tre högskolor, Högskolan iJönköping, () ochStockholms tekniska högskola (KTH). Erbjudandet avsergälla och eller KTH.För att finansiera det stiftelsekapital som anseserforderligt föreslås i all huvudsak att kapitalet tas frånavvecklingen av löntagarfonderna. Ersättning förutbildning och forskning, dvs. ersättning för deutbildningsuppdrag och forskningsuppdrag som högskolanfullgör, kommer att ske efter samma principer som gäller förövriga högskolor.Den högskolelag och förordning som reglerar de statligahögskolorna avses inte gälla för stiftelsehögskolorna.Istället kommer verksamheten vid dessa högskolor attregleras av ett avtal mellan högskolorna och staten. Dettainnebär en större frihetsgrad i planering och organisation änvad högskolelagen medger. Högskolorna har vidöverläggningar med haftsynpunkter och framfört önskemål om att avgiftsuttag förstudenterna inte skall förekomma.Utbildningsutskottet anförde vid sin behandling avpropositionen om universitet och högskolor -- frihet förkvalitet, prop. 1992/93:1 (ny högskolelag) att ''regeringenskall återkomma till i fråga om regler förrelationerna mellan staten och fristående universitet ochhögskolor'' (1992/93:UbU3). Om avgifter skall tillåtas tas utkommer detta att framgå av det avtal som träffas mellanhögskolorna och staten.I nu föreliggande proposition föreslås hur en övergångtill annat huvudmannaskap mellan berörda högskolor ochstaten skall se ut.Vi anser att det bör ges regeringen till känna att dehögskolor som föreslås överföras till privaträttslig forminte skall ges möjlighet att ta ut termins-, inskrivnings-,examens- eller kompletteringsavgifter i likhet med vad somgäller för den statliga högskoleverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studerandeavgifter istiftelsehögskolor.
mot · GG02Ub163 · 1993-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:230 Valfrihet i skolan Tillgången till en god kultur liksom möjligheten till brautbildningsmöjligheter är grundläggande faktorer i detregionala utvecklingsarbetet.På med en i flera avseenden bristfälligindustritradition, pågår ett intensivt arbete på olika nivåerför att stärka regionen inom just dessa områden. genom betydande satsningar för att bygga uthögskolans olika utbildningar och genom ett författar- ochöversättarcentrum, som blir ett viktigt svenskt bidrag för attstärka kulturutbytet i . Med de betydandekulturskatter som finns på och det av tradition rikakulturlivet är det naturligt och viktigt att dettautvecklingsarbete kan fortsätta.Inom kulturutbildningsområdet har en viktig utvecklingpåbörjats genom starten av 1988.Behovet av ytterligare utbildningar inom den estetiska ochövriga kulturella sektorn är stort. Av bl.a. de ovanredovisade skälen är lämpligt för just dessa typerav utbildningar. En annan viktig faktor är att på Gotlandbor och verkar, mycket på grund av den särpräglade naturenoch kulturen, ett stort antal väl kvalificerade konstnärer ochkulturpersonligheter inom olika områden.Folkuniversitetet på har anhållitom att få tre utbildningar i dans, teater och konst godkändaoch ställda under statlig tillsyn med rätt till studiemedel föreleverna.Vid samma tidpunkt har också anhållitom att få utöka med en skulpturlinjeoch ett tilläggsår på den ordinarie konstutbildningen. Fördessa utbildningar söks statsbidrag och rätt till studiemedel.I propositionen framhålls att lokaliseringen skall kunnatillmätas betydelse då behovet av dessa typer avutbildningar skall värderas. Det är viktigt att deutbildningar det här är fråga om kan ges en god spridningöver landet och att lokala resurser och förutsättningar bliravgörande för utbildningarnas förläggning.På finns kompetens och andra förutsättningarför att anordna de ovan angivna utbildningarna. De skulleäven på ett betydelsefullt sätt förstärka det utbud avkulturutbildningar som resan ges på olika nivåer liksom attde ytterligare skulle understryka bilden av som ettkulturlän. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av en lokalisering avutbildningar inom kulturområdet utanförstorstadsregionerna för att stärka den regionalautvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid bedömningen avsamhällsnyttan av kompletterande utbildningar inomkulturområdet särskilt bör beaktas såväl de speciellaförutsättningar som finns för att anordna utbildningar somvar dessa liknande utbildningar redan anordnas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna förkompletterande utbildningar inom kulturområdet påGotland med hänvisning till de redovisade motiven.
mot · GG02Ub165 · 1993-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:230 Valfrihet i skolan I proposition om valfrihet i skolan, prop. 1992/93:230,föreslås att kommuner och landsting skall kunna lägga utviss gymnasial utbildning på entreprenad. Med vissgymnasial utbildning menas undervisning inomämnesblocken estetiska, ekonomiska, tekniska ochyrkesämnen.Syftet med detta är att ge större möjlighet förkommunerna att åstadkomma samordnings- ochsynergifördelar genom samverkan mellan den kommunalaskolan och andra som har intresse för utbildning.Inom framför allt den yrkesinriktade utbildningen gårutvecklingen av teknik fort vilket medför att utrustning somanvänds har en kort livslängd. Att detta understrykerbehovet av att eleverna har tillgång till ny teknisk utrustningoch möjlighet att tillämpa denna i arbetslivet står helt klart.När fattade beslut om ny gymnasieskola, prop.1990/91:85, uppmärksammades denna fråga omyrkesutbildningarnas behov av arbetsplatsförlagdutbildning.I den nu aktuella propositionen föreslås att för denutbildning som läggs ut på entreprenad skall kravet påformell lärarutbildning ej gälla. Jag finner dettaanmärkningsvärt. Det kan inte accepteras i en skola, somsägs vilja bli bästa, att en av de viktigastefaktorerna för säkerställande av en god kvalitativ utbildningskall undantas inom denna utbildningsform ochutbildningsinriktning.I proposition om lärarutbildning m.m. (prop.1991/92:75) framhålles att lärarutbildningen är av centralbetydelse för att säkerställa kvaliteten i skolans arbete, attstaten har att garantera skolans likvärdighet i landet och attstaten har det slutliga ansvaret för att lärarkompetensensäkerställs.I en friare och mer decentraliserad skola är frågan omlärarnas utbildning och kompetens än mer betydelsefull. Iproposition om högre utbildning för ökad kompetens (prop.1992/93:169, sid. 45) framhålles att ''välutbildade lärare ären förutsättning för att kunna erbjuda en högkvalitativskola''.I begreppet välutbildad lärare kan man uttyda tvåkriterier. Dels goda ämneskunskaper, dels pedagogiskkompetens. I ifrågavarande proposition föreslås att bådadessa dimensioner på lärarprofessionalism skall frångås fördem som undervisar i entreprenadiserad utbildning.Om kraven på likvärdig utbildning skall vidmakthållasbör det även för entreprenadiserad utbildnig centraltregleras vilka krav beträffande pedagogisk kompetens viställer på det nationella utbildningsväsendet.De som skall undervisa i entreprenadiserad undervisningbör även i fortsättningen kunna uppvisa en dokumenteradpedagogisk kompetens. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pedagogisk kompetens.
mot · GG02A12 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Det pressade ekonomiska läget i arbetsmarknadsfondenoch det svåra finansiella läget för staten motiverar denföreslagna regeln om karens i arbetslöshetsförsäkringen ochKAS. Det är dock viktigt att övergångsproblemenminimeras vid införandet av karens.För dem som är arbetslösa och påbörjat sinersättningsperiod innan de nya reglerna träder i kraftkommer kortare anställningar efter ikraftträdandet inte attvara särskilt intressanta om de medför fem dagars karens.Det innebär att antalet sökande till korta anställningarkommer att begränsas. Detta trots att antalet arbetslösa ärfortsatt stort.För att göra det ekonomiskt intressant att ta kortareanställningar bör en särskild övergångsbestämmelseinföras. Jag föreslår att den som är arbetslös och påbörjatsin ersättningsperiod innan de nya reglerna träder i kraftoch som erbjuds anställning kortare än fyra veckorundantas från kravet på karens. Denna regel bör gällat.o.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om övergångsbestämmelser förinförandet av karens i arbetslöshetsförsäkringen och KAS ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GG02A13 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I propositionen föreslås att en karenstid om fem dagarförs in i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och ilagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd (KAS).Tidpunkten för ikraftträdandet föreslås bli bestämd tillden . De nya reglerna om karens bör enligtpropositionen ''tillämpas i fråga om rätt till ersättning somavser tid efter ikraftträdandet. Reglerna bör tillämpas ocksåifråga om en ersättningsperiod börjat före ikraftträdandet.Karensreglerna skall i det fallet gälla när den arbetslöse blirarbetslös första gången efter ikraftträdandet. ''De nu citerade raderna jämförda med de framlagdaförslagen till övergångsbestämmelser ger upphov tilloklarheter om vad som åsyftas.Enligt min bedömning bör karens inte träffa den varsersättningsperiod börjat före . Någonretroaktiv åtgärd bör sålunda inte drabba den arbetslöse.Detta bör klart framgå av övergångsbestämmelsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att karensperiod iarbetslöshetsförsäkringen ej bör drabba den varsersättningsperiod börjat före .
mot · GG02Fi100 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Regelverket kring skolan omfattar alla elever.Synskadade elever är skolpliktiga och därmed skyldiga attdelta i skolans undervisning. Skollagens bestämmelser omatt alla elever ska beredas likvärdig utbildning gäller fullt utockså för synskadade elever.Läromedlen i skolan spelar en central roll iundervisningen. Böcker, kompendier, uppslagsverk m m äralltjämt viktiga instrument för elevernas skolarbete.Synskadade elever går i samma skolor och klasser somandra elever. Därmed behöver synskadade elever sammaläromedel som sina seende klasskamrater. För att desynskadade eleverna ska kunna läsa böckerna ochkompendierna måste dessa göras tillgängliga för eleverna.Det sker antingen genom att böckerna/kompendiernaframställs som talböcker eller i punktskrift. Ansvaret fördenna anpassning av läromedel åvilar SIH-läromedel.Myndigheternas anslag för detta ändamål uppgår förinnevarande budgetår till . uppskattning uppgår kostnaden för att täckadet verkliga behovet till 6,8 miljoner kronor.Läromedelssituationen för synskadade elever är ettgammalt problem. Exempel på de problem somförekommer är följande:läromedlen kan nå densynskadade 1, 2, 3 eller 4 månader efter skolstartenelever som behöver läromedel i punktskrift kan få det somtalboksynskadade elever får hålla till godo med äldreupplagor som finns gjorda i punktskrift eller på kassettsedan tidigarei vissa fall får eleven inte läroboken alls.I grund och botten behövs ingen ytterligareargumentation. Problemet har förblivit olöst alltför länge.Det är angeläget att åtgärder vidtas för att skapaförutsättningar för synskadade elever att delta iundervisningen på samma villkor som andra elever.Åtgärden som behövs är tämligen enkel. Genom attändra anslagsbeteckningen till ett förslagsanslag öppnasmöjligheten för SIH-läromedel att tillgängliggöra ochanpassa de läromedel som behövs. En sådan åtgärd innebärsamtidigt att läromedelsframställningen för synskadadeelever i den obligatoriska skolan jämställs medläromedelsframställningen för synskadade universitets- ochhögskolestuderande. För denna senare grupp gällernämligen att anslaget är förslagsvisbetecknat. Sedan den åtgärden vidtogs harläromedelssituationen för dessa elever drastiskt förbättrats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läromedel åt synskadade elever.
mot · GG02Fi101 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Samhället har ett betydande ansvar för att kulturarvetförs vidare och även för att kulturverksamhet inom skildaområden kan bedrivas. Avgörande för att en fungerandeoch kvalitativt bra kulturverksamhet skall kunna bedrivasär tillgången på bra och fungerande lokaler för dettaändamål. Det är angeläget att nödvändiga ombyggnader avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan genomföras.Riksdagen beslutade under /91 efter förslagi en centermotion att ett särskilt stöd till icke-statligakulturlokaler skulle införas. I riksdagsbeslutet påtaladesockså att länsmuseerna borde prioriteras vid fördelning avtillgängliga medel.Boverket, som fördelar stödet till icke-statligakulturlokaler har i sina tillämpningsföreskrifter också tagitriksdagens rekommendation på allvar och anger särskilt attlänsmuseerna i första hand skall ges prioritet.I regeringens proposition 1992/93:150 finns inte upptagetdet särskilda anslaget för stöd till icke-statliga kulturlokalerför /94.Under rubriken ''Vissa anslagsfrågor inom sjundehuvudtiteln'' -- ''Vissa investeringar m.m.'' föreslårregeringen ett reservationsanslag på 800 miljoner kronorför /94 för att tidigarelägga statligabyggnadsarbeten. Dessa bör kunna avse såväl ny- ochtillbyggnader som olika typer av underhållsåtgärder.Regeringen hänvisar till det rådande sysselsättningslägetpå byggarbetsmarknaden och att det finns goda möjligheteratt sprida insatserna över hela landet.Det särskilda stödet till icke-statliga kulturlokaler harsedan det infördes varit en mycket värdefull tillgång och harinneburit angelägna sysselsättningstillfällen över helalandet och gett möjlighet för skildakulturverksamheter. Enligt min mening är det mycketnödvändigt att det också i fortsättningen finns ett särskiltanslag för stöd till icke-statliga kulturlokaler. Ur anslaget på800 miljoner bör avsättas till dettaangelägna område. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ur reservationsanslaget på för vissa investeringar bör avsättasför stöd till icke-statliga kulturlokaler.
mot · GG02Fi103 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I motion A249 hemställde undertecknad att riksdagenskulle besluta om förändringar i reglerna för starta-eget-bidrag så att även 18- och 19-åringar skulle kunna beviljasdetta stöd.I arbetsmarknadsutskottets betänkande AU11(sedermera AU19) avstyrkte utskottet motionen medhänvisning till kompletteringspropositionen och till att''frågan om viss ytterligare utvidgning av starta-eget-bidraget övervägs inom ''.I propositionen 1992/93:150 föreslås en anpassning avmedelsberäkningen till den faktiska förbrukningen ochbetonas att starta-eget-bidraget måste prioriteras myckethögt bland de olika åtgärderna. Dock föreslås inte någonförändring avseende åldersreglerna.Undertecknad vill därför ånyo framföra det önskvärda iatt förändra reglerna enligt ovan. Det finns t.ex. åtskilligaexempel på lyckade affärsidéer som har sitt ursprung igymnasieskolans satsning Ung företagsamhet. Det framstårsom tämligen meningslöst att dessa ungdomar först skatvingas släppa sina idéer och göra en rundvandring viaarbetslöshet, ungdomspraktik m.m. innan man når dennuvarande kvalificeringsåldern på 20 år.Starta-eget-bidrag för 18- och 19-åringar bör betraktassom ett likvärdigt alternativ till ungdomspraktiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring i reglerna för starta-eget-bidrag.
mot · GG02Fi104 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) är en av de kommuner som byggde mest inomdet s k miljonprogrammet. är denkommun i som haft det mest ambitiösa reparations-och förbättringsarbetet gällande såväl den yttre som deninre bostadsmiljön.De ambitiösa satsningarna har lett till att stiftelsenHaningehem nu har skulder som uppgår till 3,3 miljarderkronor och inte kan fullgöra sina betalningsförpliktelser.Kommunen som tecknat borgen för lånen kommer attsuccessivt tvingas infria dessa förbindelser. haringen möjlighet att fullt ut klara detta, utan har medlandshövding som förhandlingsman förtförhandlingar med regeringen om särskilt stöd.Staten har gått med på att bevilja kommun ettlån på . Lånet skulle vara ett 10-årigtamorteringsfritt lån. Önskemålen om att detta lån ävenskulle vara räntefritt har inte kunnat tillgodoses. Det skullei så fall vara ett prejudikat som skulle innebära väsentligaolägenheter för staten.Enligt vår mening skulle en hållbar åtgärd för att stödjaHaninge kommun i denna unikt besvärliga situation vara atttillåta en skattehöjning 1994 utan att dra in den tillfälligahöjningen av statsbidraget. Det skulle innebära eninkomstförstärkning för kommunen på ca . Därmedskulle också kommun på egen hand kunnaförstärka sina möjligheter att klara de räntekostnaderkommunen drabbas av p g a problemen i Haningehem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en dispens för kommunatt höja kommunalskatten utan att det tillfälligt höjdastatsbidraget reduceras.
mot · GG02Fi105 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) består enligt gällande författningar avett skrivet register och en karta. Arbetet med att föra överdet skrivna registret på data är inne i sitt slutskede.Systemet beräknas vara rikstäckande 1995.Kartan som ingår i fastighetsregistret har interationaliserats på samma sätt som det skrivna registret.Genom att snabbare föra över denna till ADB-mediumåstadkoms inte bara en ökad tillgänglighet och aktualitetsåvitt gäller själva kartan, utan också många nyamöjligheter till informationsanalys där lägesbestämdinformation (kartan) ställs samman medregisterinformation eller annan information.En utveckling av kartorna mot ADB är ursamhällsekonomisk synpunkt lönsam. Begreppetinfrastruktur är mycket väl tillämpligt på de grundläggandedata som omfattas av landets fastighetsindelning.Förbättringar är till nytta för statliga och kommunalaverksamheter, inom fastighetshantering, kreditväsende,näringsliv, taxeringsverksamhet, m.m. Investeringar itraditionell infrastruktur underlättas.Det är enligt min mening mycket lämpligt att användaberedskapsmedel för att förbättra fastighetsregistret.Regeringen har i kompletteringspropositionen bilaga 8 sid50 föreslagit att används till det skrivnaregistrets komplettering med byggnadsidentiteter, dvs eninfrastruktursatsning på det skrivna fastighetsregistret. Ettmotsvarande synsätt bör gälla för kartorna.Stora neddragningar av personalstyrkan pågår ochplanering i Lantmäteriet. De senaste uppgifterna pekar påen minskning med ca 300 tjänster och drygt 200uppsägningar. Det finns en särskild anledning att gå in medarbetsmarknadspolitiska medel just . Om ytterligaremedel inte kan avdelas nu så bör de omnämnda avsattamedlen fördelas så att också arbetet med registerkartor kanutvecklas snabbare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till arbetet medfastighetsregisterkartor med ny teknik