mot · GG02N300 · 1993-01-26 00:00:00 — har en berggrund med mycket hög potential förnya fyndigheter av . De fyra områden i somde flesta specialister och experter bedömer vara mestintressanta ur prospekteringssynpunkt är norra ,Bergslagen, Iberiska halvön och Irland.De svenska gruvorna producerar av allt guld, av allt silver, av all koppar, av allt bly, av all zink och av allt järn som kommer från Europa.Ett sätt att översiktligt visa på ett lands malmresurseroch därmed potentialen för nya fyndigheter är att angeproduktionen av olika metaller per kvadratkilometerlandyta. Vid en sådan jämförelse hamnar på tredjeplats i världen vad det gäller järn. Bly- ochzinkproduktionen per kvadratkilometer ger en sjätte platsoch kopparproduktionen en trettonde plats.Ädelmetallproduktionen placerar på tjugofemteplats för guld och nionde plats när det gäller silver. Dettavisar att är ett land med mycket godaförutsättningar för prospektering.Värdet av den svenska malmen och mineraltillgångarnaär med andra ord mycket högt. Den ekonomiskasituationen som befinner sig i gör det därför änmer angeläget att våra svenska malmtillgångar utnyttjas.Gruvverksamheten är till sin natur långsiktig. Det krävsflera aktiviteter under en följd av år för att säkerställa enprospektering som möjliggör lönsam gruvdrift. Dennaverksamhet lämpar sig inte för kortsiktigtlönsamhetstänkande utan kräver uthållighet. Detta krav pålångsiktighet är det främsta skälet för staten att engagera sigi gruvnäringen och visa sin tilltro till dess framtid.BaskarteringDet är angeläget att SGU utökarbaskarteringsverksamheten framförallt i ochVästerbottens län. Avsikten med denna verksamhet är attfå fram ett informationsunderlag förprospekteringsverksamheten. Med nuvarande direktiv förverksamheten i dessa län kommer SGU:s uppdrag att varaslutfört . Även om en rimlig prioritering görs,kommer områden där prospektering redan nu pågår(, , ) inte att varaklara --1997. Risken är då att tiden är för knappför att prospekteringen skall kunna ge resultat och attverksamheten då hinner upphöra.ProspekteringProspekteringen skall ge grunden för denmineralutvinning som skall bedrivas . Generelltsett är prospektering en långsiktig investering med ett högtrisktagande, som är svår att göra företagsekonomisktlönsam. Faran är därför uppenbar att malmletning sombedrivs av företagen reduceras vid låga malmpriser ochdålig lönsamhet och att den koncentreras till prospekteringoch gruvundersökningar inom den s.k. närprospekteringeni eller omedelbar närhet till befintliga gruvor. Under senaredelen av 80-talet har staten genom NSG i stort sett ensamfått bedriva fältprospektering och letning efterindustrimineraler. I nästan alla länder sker någon form avövergripande statlig prospektering och/eller subventionertill denna verksamhet. Normalt anses det i bästa fall ta ca 10år från ett prospekteringsbeslut tills en gruva kan vara idrift. Därför kan man konstatera att tiden är knapp för attgenom prospektering kunna bibehålla en gruvindustri iSverige med nuvarande betydelse och storlek. Att somregeringen nu gör helt nedrusta statens medverkan iprospekteringen är aningslöst.Den statliga prospekteringen har också en mycket storbetydelse för företag i industrimineralbranschen, enbransch som är större än den traditionella malmbrytningen.Dessa företag bedriver i princip ingen egen prospekteringutan är för sin framtida överlevnad helt beroende av destatliga insatserna. har ett betydandeimportbehov av industrimineral trots att vår berggrund harmycket hög potential för sådana fyndigheter.Mot bakgrund av de snabbt minskande reserverna ochde goda förutsättningarna för nyfynd är det naturligt meden kraftigt ökad satsning på prospektering för nyafyndigheter. Så har emellertid inte skett. Tvärtom har dentotala prospekteringen kraftigt reducerats från ca 205milj.kr. 1981 till ca 120 milj.kr. 1990 (löpandepenningvärde). För att svensk gruvhantering skallkunna överleva måste vi hitta lika mycket som vi bryter.ForskningForskningen inom svensk gruvnäring ligger på en höginternationell nivå. Tyvärr har statens anslag till dennaforskning minskat under de senaste åren.Det är angeläget att staten tillsammans medgruvindustrin satsar rejält på forskning och utveckling.Särskilt viktigt är att ett effektivt nätverk bildas mellanhögskolor och institut, både i och andra länder.Några områden som industrins företrädare via MITU(Stiftelsen ) föreslagitär s.k. spetsforskning inom malmgeologi, tekniskmineralogi, energiteknik samt berg- och mineralteknik.MineraljaktenMineraljakten är en organiserad pristävling med syfte attstimulera allmänheten att som komplement till denyrkesmässiga prospekteringen leta efter malm,industrimineral och nyttosten. Vi anser att mineraljaktenskall fortsätta, men att det behövs fler aktörer. Därför börNorrlandsfonden få i uppgift att samordna de olikaintressenterna. Med de kontakter som Norrlandsfonden harmed företag och myndigheter skulle fonden kunna bli denhuvudman som utvecklade mineraljakten i Sverige.Norrlandsfonden bör tillföras medel för denna samordning.För den verksamhet som vi ovan redogjort för när detgäller statens insatser för prospektering beräknar vi enmaximal kostnadsramen på . Dessamedel rymms inom det anslag som begärt i vår motion''Näringspolitik i ett Europaperspektiv''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av statligt engagemang iprospekteringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökning avbaskarteringsverksamheten i Norr- och ,3. att hos regeringen begär attNorrlandsfonden ges ett samordnande ansvar förmineraljakten.