mot · GG02Kr505 · 1993-01-26 00:00:00 — Stödet till idrotten m.m. Enligt budgetpropositionen föreslås 3 miljoner kronorutgå som statsbidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet.Stödet, som infördes /83, har enligt denutvärdering som gjorts inneburit ett erkännande av attkvinnoorganisationerna utför ett viktigt arbete.På grund av det statsfinansiella läget föreslås ibudgetpropositionen (bil. 14) att anslaget tillkvinnoorganisationernas verksamhet minskas från3 till , d.v.s. en minskningom 12,5 procent.Även om det är kännbart för kvinnoorganisationernamed en minskning av anslaget finner vi det skäligt med ennedskärning med hänsyn till samhällsekonomin.Vi är emellertid förvånade över att statens anslag tillidrottsorganisationerna är oförändrat, d.v.s. . Anslaget är i själva verket en höjningeftersom de som föregående år använtstill ligger kvar på samma nivå. beräknas vara ca billigare attgenomföra.Även om vi är helt medvetna om idrottens betydelse,inte minst för ungdomen, så anser vi attidrottsorganisationerna också bör kunna bli föremål för enviss nedskärning av anslagen med hänsyn tillsamhällsekonomin. Om regeringen anser attkvinnoorganisationerna, som redan lever under knappaekonomiska villkor, ska ha anslagen minskade med ca 12,5procent av det tidigare ganska obetydliga anslaget, varförska då idrottsrörelsens anslag stå ograverade? Statensbidrag till idrotten är nämligen mycket stort även från andrahuvudtitlar.Hela det statliga stödet till idrotten omfattar 1 miljardkronor.Medel erhålls under följande huvudtitlar:UtrikesdepartementetMedel för idrottens internationella deltagande, t.ex.inom och i samt för vissabiståndsinriktade insatser och demokratiutvecklandeverksamhet i Baltikum.FörsvarsdepartementetIdrottsplutoner ca (f.n. vid trettonolika förband); därtill kommer bidrag om ca 1,2 miljonerkronor till militäridrotts- och mångkampsförbundoch sportskytteförbundet samt medel till försvarets civilaidrottsförbund och svenska pistolskytteförbundet.SocialdepartementetVissa projektmedel för idrottsrörelsens deltagande isamhällsarbetet mot droger och missbruk.UtbildningsdepartementetDrygt för professur med anknytningtill idrott samt för verksamheten vid centrum föridrottsforskning m.m. Inom ramen för statens stöd tillfolkbildningsrådet har idrottens studieförbund ,folkhögskolorna i Lillsved och Bosön samt hästsportensfolkhögskola i erhållit medel. Medlen beslutas avfolkbildningsrådet.ArbetsmarknadsdepartementetAv medel som anvisats till lönebidrag förarbetshandikappade ingår bidrag till uppskattningsvis ca 3000 lönebidragsanställda som huvudsakligen är verksammai idrottsföreningar. Statens bidrag här beräknas till ca 450miljoner kronor.Övrigt stöd till idrottenAB TipstjänstTidigare riksdagsbeslut har fastställt att Tipstjänstsbolagsstämma skulle ges möjlighet att inom en ram om 55miljoner kronor besluta om stöd till idrotten i form av ettsamlat bidrag till . I åretsbudgetproposition föreslås detta för /94.Allmänna arvsfondenUnder bidrog allmänna arvsfonden med ca 2,2miljoner kronor till lokala ungdomsföreningarsungdomslokaler, klubbstugor o.d. Allmänna arvsfondenhar varit föremål för utredning och förslag till ny lagstiftningbereds f.n. i regeringskansliet.Tilläggsbudget 1992/93I tilläggsbudgeten /93 har föreslagits ettreservationsanslag om under anslaget stödtill idrotten (I 5 finansdep.) såsom bidrag tillungdomsutbyte i . särskildprojektverksamhet på bilateral och multilateral nivå.Verksamheten syftar till att understödja utvecklingen av endemokratisk idrottsrörelse i och övriga Öst- ochCentraleuropa.Riksidrottsförbundets omslutningOmslutningen på central nivå innefattande RF, de 63specialidrottsförbunden, 22 distriktsförbund samt detlokala stödet uppgår till 1 . Påinkomstsidan står, förutom statsbidrag, sponsor- ochmatchintäkter, medlemsavgifter och andra former avavgifter.Skäl för viss besparingJämfört med den ekonomiska verkligheten förkvinnoförbunden framstår idrottsrörelsen som enekonomisk gigant.Utöver ovan uppräknade statliga stöd till idrotten börsärskilt nämnas samtliga kommuners kostnader föridrottsanläggningar och övriga kommunala kostnader föridrottens utövande. Därtill kommer landstingens satsningarpå idrotten.Vi anser att det finns goda skäl att göra någon besparingäven inom budgettiteln till idrotten. Vi föreslår enminskning av anslaget med . Dennaminskning, som motsvarar knappt en procent av detsamlade anslaget, kan förslagsvis tas av anslaget till vinter-OS.Som delvis framgår av redovisningen ovan är detföreträdesvis manlig idrott som får del av statens stöd tillidrotten. Många kommuner har kommunalaishockeyarenor medan kommunala ridhus är avsevärt färre.Det finns ingen anledning att göra denna åtskillnad i stödettill mäns respektive kvinnors idrottsintressen. Vuxnamänniskor bör i ökad utsträckning själva finansiera sinafritidsintressen oavsett om det gäller idrott eller t.ex.sömnad. Avkastningen på manlig elitidrott är högre än påkvinnlig och av de totala insatser som görs i samhället går enstörre del av resurserna till investeringar i män än i kvinnor.Kvinnors möjlighet att utveckla sina fritidsintressen harsamma berättigande som mäns och det är därför orimligtom kvinnor via sina skatter ska betala det andra könetsverksamhet, som det är belagt att samhälletstotala organisation medfört att kvinnor för att klaraekonomi och praktiskt arbete med det uppväxande släktethar mindre tid för sig själva och sina fritidsintressen än män.Det är nu dags att ge kvinnors utvecklingsmöjlighetersamma utrymme som mäns. När idrottsanslagen fördelas ärdet hög tid att sätta kvinnoidrotten i centrum.Vi välkomnar föredragande statsrådets uttalande att hananser det angeläget att aktivera rekryteringsarbetet avkvinnliga ledare samt att ge stöd till dessa. Vissa medel harockså beräknats för dessa ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskat stöd till idrotten,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt stödet till kvinnoidrotten bör vara en prioriterad uppgiftför idrottsrörelsen.