ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub6 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Det internationella perspektivet i läroplanernaPropositionerna är i vissa avsnitt mycket tydliga när detgäller det internationella perspektivet och undervisningenom de stora globala frågorna. Man slår bl.a. fast att tillutgångspunkt för läroplaner och kursplaner hör ett antalgrunddokument som undertecknat i internationellafördrag och konventioner. Dessa är FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna, ,Rekommendationen om utbildning för internationellförståelse samt Deklarationen om undervisning imiljöfrågor.Redan i direktiven till pekaderegeringen på att all undervisning skall präglas av treperspektiv. Det etiska, det internationella ochmiljöperspektivet.Så långt är regeringens propositioner tydliga och visar vill markera de globala frågornas betydelse och attskolans arbete för internationell förståelse är viktig ochmåste intensifieras.Vårt beroende av vår närmaste omvärld är föredömligtklart och tydligt redovisat och exemplifierat.Frågor kring skolans internationalisering finnsvisserligen närmare berörda i betänkandet Svensk skola ivärlden (SOU 1992/93) och i propositionen om skolansinternationalisering (proposition 1992/93:158), men jaganser att läroplanerna också måste innehålla enövergripande beskrivning av det internationella perspektivsom omfattar såväl , som starkautvecklingsområden som t.ex. och vårtömsesidiga beroende för en fortsatt gemensam existens. Föratt skolan skall kunna ge eleverna en beredskap att förståoch tolka vad som händer krävs en vid omvärldskunskap.Internationellt samarbete, svensk u-landspolitik, ländernasömsesidiga beroende av varandra, befolknings-,konsumtions- och miljöutvecklingen i ett globalt perspektivär exempel på viktiga delar av denna internationaliseradeundervisning.Sammanfattningsvis anser jag att skrivningarna ipropositionen när det gäller internationaliseringen är braoch genomtänkta men att de också borde inbegripaländer/världsdelar utanför gränser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attläroplanerna i definitionerna av det internationellaperspektivet bör inbegripa ett globalt synsätt.
mot · GH02Ub7 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Det nordiska samarbetet har under efterkrigstidenutvecklats. I många delar kan dock samarbetet bådeförbättras och fördjupas. Det är speciellt viktigt att detuppväxande släktet får förståelse och kunskaper om våragrannländers historia, samhällsliv med mera. Detta måstetillgodoses i skolans läroplaner. Undersökningen ''igrundskolan'' och internationaliseringsutredningen visar attmycket återstår att göra vad gäller att förstärka ochfördjupa det nordiska ämnesstoffet och den nordiskadimensionen i läroplaner och läroböcker. Särskilt viktigt ärdetta i ämnena historia och samhällskunskap.I propositionen betonas värdet av det nordiskaperspektivet i undervisningen. Detta är av ett stort värdeoch ett stort steg mot att våra elever får en djupare insikti nordiska förhållanden. Det är nu mycket viktigt att dettaförverkligas i de läroplaner, som skall antaga. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i läroplanerna förstärka detnordiska inslaget.
mot · GH02A1 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av revisorers förslag 1992/93:RR7 till följd av statens stöd till Saab-Scanias bilfabrik i revisorers förslag med anledning av dengranskning man gjort av det statliga stödet till Saab-Scaniasbilfabrik i är väl motiverade.När beviljades statligt stöd till sinbilfabrik på Kockumsområdet i var villkoret attbidraget skulle medföra 770 nya varaktiga arbetstillfällen.Saab-Automobil har inte uppfyllt sitt löfte och skall nuenligt gällande regler betala tillbaka avbidraget. Behovet av nya varaktiga arbetstillfällen iMalmöregionen är ännu större än det var när ficksitt stöd. Det är därför logiskt att dessa 77 miljoner somstaten skall ha tillbaka används i för sitt ursprungligasyfte, men på ett flexibelt sätt, för att stimuleraframtidssatsningar. Det kan med fördel ske i små- ochmedelstora företag i kunskapsintensiva branscher. Dettabör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att bifaller revisorershemställan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av återbetaldamedel.
mot · GH02Bo1 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:8 Höjd garanterad ränta 1994--1996 för hus med statliga bostadssubventioner enligt äldre bestämmelser Det stora underskottet i staten finanser kräver att allarealistiska möjligheter att minska statens kostnaderutnyttjas. är det viktigt att beslutade sparåtgärderupplevs som trovärdiga och ändamålsenliga.På grund av flera samverkande orsaker har kostnadernaför räntebidrag till bostäder nått nivåer somutgör en allvarlig belastning på statsbudgeten. Därför hardet framstått som synnerligen angeläget, för att inte säganödvändigt, att snabbt minska dessa kostnader.Hög ränta, stor byggvolym och hög produktionskostnadunder åren 1988--1992 är en väsentlig orsak till statens högakostnader för räntebidragen. Räntan har gått ner,byggvolymen minskar dramatiskt ochproduktionskostnaden har blivit mera rimlig. Omsubventionsräntan förblir låg -- ej -- ochbostadsbyggandet i genomsnitt blir15 000--20 000 lgh/år kommer statens kostnader utan extraupptrappningar av den garanterade räntan att minska från32 miljarder kronor 1993 till ca 1998. Detär knappast någon annan statlig utgiftspost som minskar såmycket utan särskilda sparåtgärder.Genom den låga subventionsräntan kommer den del avbostadsbeståndet som har räntebidrag att minska betydligtsnabbare än vid en räntenivå på t ex . Detta gör att ombesparingarna ligger kvar på oförändrat belopp så blirbelastningen på kvarvarande bostäder väsentligt större.Samtidigt kommer större delen av besparingarna på grundav den extra upptrappningen endast att vara en förskjutningi tiden på något eller . Alla bostäder byggda 1987och tidigare kommer 1998 att vara ute ur systemet omsubventionsräntan ligger under 8 %.De extra upptrappningarna kommer i första hand att hamycket negativa effekter på bostäder byggda --1992och i betydande omfattning vara orsaken till obestånd somleder till konkurs och till stora förluster för stat ochkommuner.Det finns anledning att utifrån dagens förutsättningaråter analysera nettoeffekten av förslagen om upptrappningav den garanterade räntan 1995 och 1996. Attupptrappningen av den garanterade räntan kommer attmedverka till fler konkurser är ställt utom allt tvivel, mendet kan också vara så att denna kunskap påverkarmarknaden så att obligationsräntan blir något högre, vilketi så fall ökar statens kostnader för räntebidragen utöver dekostnader som fler konkurser medför. Kostnaderna förbostadsbidragen ökar också i någon mån genom den extraupptrappningen av den garanterade räntan. Det är fulltmöjligt att en objektiv analys ger för handen attnettospareffekten av upptrappningen av den garanteraderäntan blir negativ. I så fall kan en omprövning varamotiverad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attytterligare analys -- enligt vad i motionen anförts -- börgöras innan upptrappningen av den garanterade räntangenomförs 1995 och 1996.
mot · GH02Bo2 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:8 Höjd garanterad ränta 1994--1996 för hus med statliga bostadssubventioner enligt äldre bestämmelser I propositionen föreslås en reducering av de statligaräntesubventionerna med under tre år.Bostadsbyggandet, såväl nybyggnation somreparationer och ombyggnader, har minskat drastiskt underde . Detta tillsammans med en sjunkande räntahar fått och kommer också fortsättningsvis att få till följd attstatens kostnader för räntesubventioner minskar kraftigt.Det finns således av statsfinansiella skäl inte någonanledning att nu ytterligare minska räntebidragen.De negativa effekterna av minskade bidrag blir attskillnaden i kostnad mellan nya/ombyggda bostäder och detäldre beståndet ökar i ett läge där skillnaderna bordeminska för att åstadkomma en ökad rörlighet påbostadsmarknaden. kommer dessa stora skillnadermellan det nya och äldre beståndet antagligen också attinnebära att överlåtelsevärdena på t.ex. äldre bostadsrätterökar.En ytterligare minskning av bostadssubventionernakommer också att fördröja en sysselsättningsökning inombyggnadssektorn vilket är högst olyckligt. En ökadsysselsättning skulle med dagens höga arbetslöshet inte baravara önskvärd för de hårt drabbade byggnadsarbetarna utanockså för de spridningseffekter en ökad sysselsättning inomdenna bransch skulle komma att medföra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt regeringens proposition 1993/94:8 avslås.
mot · GH02Bo4 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:8 Höjd garanterad ränta 1994--1996 för hus med statliga bostadssubventioner enligt äldre bestämmelser Propositionen redogör enbart för en mindre del av dentotala ekonomiska verklighet som bostadssubventionernaingår i. Saknas gör bl.a. kostnader för arbetslöshet p.g.a.byggkrisen, kostnaden för nedmonteringen av byggsektorn,kostnaden för ökade sociala avgifter, etc.Allt fler experter visar i studier att den föreslagnaminskningen av bostadssubventionerna på 3 miljardergenererar utgifter på mer än 3 miljarder.Att minska bostadssubventionerna i rådandekonjukturläge och arbetslöshetssituation är församhällsekonomin följaktligen en negativ åtgärd.Riksdagen måste kunna ta hänsyn till nya fakta och nykunskap som framkommit dåkrisuppgörelsen mellan Socialdemokraterna och denborgerliga regeringen togs.Vänsterpartiet avslår propositionen och kräver en seriösutredning av bostadssubventionerna som tar hänsyn till allaaspekter som förändringar av bostadssubventionernaskapar.Utredningen ska visa på effekterna av olika alternativaförändringar av bostadssubventionerna -- en utredning somtill sin volym torde vara mer omfattande och gedigen än enpersons arbete , dvs. mer än den utredningsom regeringen baserar sin politik på. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå proposition 1993/94:8,2. att hos regeringen begär en utredning aveffekterna av olika alternativa förändringar avbostadssubventionerna.
mot · GH02Fi1 · 1993-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:29 Vissa ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn Bakgrund införde den dåvarande socialdemokratiskaregeringen skattestoppet för kommunerna. Detta var ett ledi skatteomläggningen. Den socialdemokratiska regeringenville hindra kommunerna från att utnyttja det ''utrymme''som uppstod när den statliga inkomstskatten sänktes.Vänsterpartiet protesterade, tyvärr förgäves, redan då.Den borgerliga regeringen ärvde skattestoppet och trotsprotester, även inom regeringen, har man bara till hälftensläppt skattestoppet . Man bestraffar nu dekommuner som vill höja skatten genom att hålla innekommunalskattemedel till en viss del. Ännu sätterman alltså grimma på det kommunala självstyret.Låt kommunerna bestämma!Det finns en bred majoritet för kommunalaskattehöjningar om detta krävs för att behålla standardenpå äldreomsorg, skola och barnomsorg. Stödet är ocksåstort för skattehöjningar bland regeringspartietssympatisörer. Detta visar en SIFO-undersökning utförd påuppdrag av SKTF.Samtidigt pekar bedömningar på att 60 000 jobbkommer att försvinna i kommuner och landsting under denärmaste åren och detta mitt under en av de värstalågkonjunkturer haft i modern tid. Det måsteförhindras.Vänsterpartiet anser att måste gå emotbeslutet att straffa kommuner som måste höja skatten. Låtkommunerna få tillbaka sitt självstyre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:778) med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel enligt vad i motionenanförts.
mot · GH02Fi3 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:35 Ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling Propositionen innehåller ett förslag till lag omingripande mot otillbörligt beteende avseende offentligupphandling.Regeringen föreslår dock inte några särskilda tvinganderegler om skyldighet att anordna anbudstävlingar. Skäletdärtill skulle vara att kommuner och landsting bör fåmöjlighet att fortsätta med sitt utvecklingsarbete för enökande konkurrens. I fråga om statliga myndigheter böranbudstävlingar anordnas i ökande omfattning, heter detvidare i propositionen.Tvingande regler föreslog däremot den avnäringsministern tillsatta arbetsgruppen som presenteradeett lagförslag som innebar skyldighet för statliga ochkommunala myndigheter att upphandla viss verksamhet ikonkurrens där årsproduktionskostnaden överstiger 5miljoner kronor (prop 93/94:35 Bilaga 2).Vid remissbehandlingen tillstyrktes arbetsgruppensförslag av ett antal statliga myndigheter, däribland sådanamed uppgift att företräda konkurrensintresset, ochnäringslivet. Man menade att utvecklingen gått förlångsamt när det gäller att utsätta offentlig verksamhet förkonkurrens. Privata företag ges inte rimliga förutsättningaratt i tävlan med den offentliga sektorns verksamhet i egenregi konkurrera om det arbete som skall utföras. Frånnäringslivet menade man vidare att lagförslaget borde gålängre.Företrädare främst för kommuner och landstingavvisade arbetsgruppens förslag.De skäl som anförts mot tvingande anbudstävlingar ärenligt Ny demokratis mening inte övertygande, snarare gerde uttryck för ett konserverande revirtänkande inomkommuner och landsting. Arbetsgruppens lagförslag har isak inte blivit föremål för någon beaktansvärd kritik och bördärför kunna läggas till grund för omedelbar lagstiftning.Om inte anser sig kunna anta arbetsgruppensförslag bör hos regeringen begära ett skyndsamtförslag till lag med tvingande regler i fråga om upphandlingi konkurrens, dvs tvingande anbudstävlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på prop. 1993/94:35 antar enlag om konkurrenstryck på offentlig produktion i enlighetmed vad i motionen anförts,2. att , vid avslag på yrkande 1, hos regeringenbegär ett skyndsamt förslag till lag med tvingande regler omskyldighet att anordna anbudstävlingar.
mot · GH02Fi4 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:35 Ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling I propositionen föreslår regeringen bl.a en lag omingripande mot vad man kallar otillbörligt beteende vidoffentlig upphandling. Regeringens förslag är ett steg i enprocess där målet är att all offentlig verksamhet, som inteär myndighetsutövning, skall upphandlas underkonkurrens.Vänsterpartiet delar inte regeringens mycket förenkladesyn på offentlig verksamhet. Det finns många verksamheteri t.ex kommuner och landsting som med fördel kanupphandlas under konkurrens, och det finns verksamheter,däribland myndighetsutövning, som definitivt inte lämparsig för detta, men det finns dessutom ett stort antal andraverksamheter där det i varje enskilt fall bör avgöras om deskall vara föremål för konkurrens eller ej.Det är givetvis de som känner verksamheterna bäst, delokala politikerna, som i enlighet med principen omkommunalt självbestämmande skall bestämma detta.Viktiga lagar på konkurrensområdet somkonkurrenslagen och lagen om offentlig upphandling är sånya och oprövade att det dessutom av det skälet inte ärmotiverat med ytterligare reglering på området. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1993/94:35 idess helhet.
mot · GH02Jo4 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:3 Villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94 Till följd av en överenskommelse i ,som bl a innebar att stödpriserna till jordbruket inte skullehöjas fram till dess förhandlingarna avslutats, beslutaderiksdagen att jordbrukets ersättning ihuvudsak skulle lämnas genom direktbidrag per djur avolika slag eller per hektar av olika grödor istället för genomgränsskyddshöjning.Som en del livsmedelspolitiska beslutbeslutade om kompensation till jordbruket bl a iform av djurbidrag i avvaktan på GATT-förhandlingarna.Ett bidrag som därefter justerats.Föredragande statsråd anför i prop 1993/94:3 attdirektbidragen till am- och dikor, köttdjur samt får ochlamm behålles oförändrade. bör i enlighet förslag direktbidraget tillmjölkkor avvecklas /95.Någon överenskommelse har ännu inte uppnåtts iGATT-förhandlingarna. Den förespegling om att enhöjning av mjölkpriset skulle växlas mot borttagande avkobidraget efter GATT-överenskommelse kommenterasinte i propositionen. Kommer det särskilda kobidraget attförsvinna i enlighet med Omställningskommissionensförslag måste andra åtgärder vidtagas utifrån att någonöverenskommelse inom inte uppnåtts.Vi anser därför att en höjning av produktpriserna inommjölkområdet är rimligt, dels utifrån avvecklandet avkobidraget och dels utifrån kronkursens förändring. Ärdenna väg inte framkomlig bör regeringen höjareferenspriset på mejeriprodukter.I propositionen aktualiseras också framtagandet av enplan för en svensk tillämpning av EG:s miljöprogram förjordbruket inför ett kommande EG-medlemskap. Vi har itidigare motioner från sida tagit upp fråganom särskilt stöd i form av arealbidrag till vall i skogs- ochmellanbygderna i . Motioner som frånriksdagen hänvisats till har därfått ett positivt mottagande. Vi instämmer medföredragande statsråd om vikten av att ett programutarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagande av direktbidrag tillmjölkkor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arealbidrag.
mot · GH02Jo5 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:3 Villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94 Jordbrukspolitiken saknar framförhållningBönderna behöver en viss framförhållning för att kunnaplanera sin verksamhet. Det är inte tillräckligt att få vetasina förutsättningar för odlingsåret så sent som hösten före.Vid detta tillfälle är redan höstsådden gjord ochplaneringen för kommande säsong i övrigt avklarad.Propositionen borde därför ha kommit till förbehandling redan under våren 1993.2. OmställningsprogrammetAv de ca 370 000 ha som anmälts tillomställningsprogrammet är fortfarande i vänteläge.Enligt propositionen kvarstår kravet på varaktigomställning till annan användning än odling avprisreglerade grödor. De som inte vidtagit någon varaktigåtgärd före blir återbetalningsskyldiga av ettbelopp av /ha.Den springande punkten i detta program är att dejordbrukare som anmält areal till omställning har gjortdetta i den fasta övertygelsen att det skulle finnas alternativtill odling av prisreglerade grödor. Frågan är: Finns det det?Skulle frågan besvaras med nej, kan man ifrågasätta om detfinns skäl att kräva motprestation från den enskilde bonden,eftersom han i så fall har blivit offer för felaktiga utfästelser.Mot denna bakgrund är den felande parten inte bondenutan innehållet i de politiska besluten. Med mindre än attdet finns relevanta alternativ, borde återbetalningspliktenavskrivas. Å andra sidan: Finns det alternativ, skallåterbetalningsplikten skärpas. Detta innebär att böndersom kallt räknat med bidrag utan krav på motprestation börvidkännas ekonomisk sanktion.Sammanfattningsvis innebär detta resonemang attfifflare och lurendrejare skall ställas till svars. Denskötsamme som utsatts för felaktiga förväntningar skallursäktas.Regeringen bör återkomma till med utförligredovisning av de möjligheter som den enskildejordbrukaren har att leva upp till de krav som ställs påhonom. En sådan redovisning kan sedan ligga till grund förhur stor skyldighet till återbetalning avomställningsbidraget som bör gälla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av framförhållning i depolitiska beslut som påverkar växtodlingens villkor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att fastställaeventuella alternativ för jordbrukare, som anmält areal tillomställning, att använda marken för annat ändamål änodling av prisreglerade grödor,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de jordbrukare som anmält mark till omställning ochinte fullföljt sitt åtagande bör åläggas störreåterbetalningsskyldighet än /ha, i den månekonomiskt försvarbara alternativ kan påvisas.
mot · GH02Jo9 · 1993-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:30 En strategi för biologisk mångfald Enligt propositionen arbetar och dessgenbanksnämnd med bevarandet av det genetiskamaterialet på husdjursområdet.Vad som inte framgår är att verksamheten är i kriseftersom det helt saknas ekonomiska medel, och att viktigafrågor rörande ansvarsfördelning är ouppklarade. Särskiltsvåra är problemen beträffande framtida huvudmannaskap,förvaring och utnyttjande av den sperma som funnits iseminstationernas lager. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till konkretaåtgärder för att bevara det genetiska materialet påhusdjurssidan.
mot · GH02Ju1 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:14 Fortsatt giltighet av lag tvångsmedelslag innehåller bestämmelser omstraffprocessuella tvångsmedel som innebär att denenskildes rättsliga skydd är väsentligt svagare än vad somgäller enligt regler. Lagen är av dennaanledning tidsbegränsad. I propositionen redovisas pånågra rader att säkerhetspolisen anser lagen varanödvändig, att den utnyttjas samt att det är avutomordentlig vikt att giltighetstiden förlängs.Vänsterpartiet anser att detta underlag är heltotillräckligt och efterlyser en redovisning om i vilkenutsträckning lagen använts och varför den behövs. Vi anseratt det vore oansvarigt att fatta beslut på grundval av ett såofullständigt underlag och yrkar därför avslag påpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1993/94:14 om fortsattgiltighet av tvångsmedelslag enligt vad i motionenanförts om ett ofullständigt beslutsunderlag.
mot · GH02Ju11 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:44 Grovt rattfylleri m.m. I propositionen behandlas en rad förslag om straff förvissa trafikbrott. Främst skärps straffen för rattfylleri, ochpromillegränserna sänks.Av det totala antalet dödsolyckor är ca 30 procentalkoholrelaterade. Därmed är alkohol den enskilt störstaolycksorsaken i trafiken. Tyvärr anser alltför mångafordonsförare att det inte gör något om man kör sin bil efteratt ha druckit några glas vin eller starköl.Alkoholforskare brukar räkna med att 2 bilförare av 1000, dvs. av samtliga bilförare, har promillehaltersom överstiger gränsvärdet för rattfylleri. Om andelenrattfulla ställs i relation till dess andel i olyckor har 30procent av de trafikdödade förarna varit alkoholpåverkade.För singelolyckor är andelen så hög som 50 procent.Våra domstolar har stora bekymmer med attrattfyllerimisstänkta personer hävdar s.k. eftersupning,dvs. att de konsumerat alkoholen efter att färden avslutatseller efter det att olyckan inträffat. I många fall är det mereller mindre uppenbart att det hela är en efterkonstruktionoch domstolen fäster inget avseende vid yrkandet. Detförekommer dock i många fall tvivel från domstolarnas sida.I är det inte möjligt att straffbelägga eftersupning.I andra länder, t.ex. , är det straffbart att konsumeraalkohol efter någon olyckshändelse itrafiken som föraren varit inblandad i och som kanföranleda polisutredning.Vi anser det viktigt att ett liknade system införs i Sverige.Genom att straffbelägga s.k. eftersupning ges intealkoholpåverkade förare någon möjlighet att komma undanstraff efter en trafikolycka. Regeringen bör därföråterkomma till med förslag hur denna lagstiftningskall utformas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att straffbelägga s.k.eftersupning.