mot · GG02Ub643 · 1993-01-26 00:00:00 — Forskning rörande sambandet miljö--djurhälsa Inför den nya situationen i står svensktjordbruk och särskilt dess djurhållning i en svårkonkurrenssituation oavsett framtida anslutningsform tilldet europeiska samarbetet.En nödvändig förutsättning för det försprång såväl ihälsohänseende som i etiskt avseende som svenskdjurhållning f.n. har är att systematisk forskning översambandet miljö--djurhälsa--djurbeteende--djurskydd--omgivningshygien bedrivits i vårt land och attforskningsresultaten snabbt anammats av djurägarna.Denna forskning har huvudsakligen genomförts vidLantbruksuniversitetets iSkara, och den har rönt påtagligt internationellterkännande.Institutionens förläggning till Skaraområdet betingas avatt man av forskningsmässiga effektivitetsskäl valt somstrategi att förlägga forskningen direkt i djurbesättningaristället för i modellförsök i egna stallar med egna djur ochskötare. Detta ställer högre krav på forskarna när det gällerkontroll av djur och miljö men möjliggör fullskalestudierunder realistiska förhållanden som kan vara svåra attkopiera i modellförsök. Skaraområdet är det enda områdei där det inom rimligt avstånd finns alla typer avdjurhållning inom alla djurslags- och besättningskategorier.Denna typ av forskning kräver kontinuerlig kontakt medpraktisk djurhållning. Allt fler utländska forskare har ocksåsökt sig till tillägna sig desserfarenheter och metoder samt i samarbete medinstitutionens vetenskapsmän bedriva sin forskning isvenska besättningar. De anser att det är svårt attgenomföra miljö- och djurhälsoforskning i modellförsök isina respektive universitets djurstallar.Förläggningen till ett så djurrikt område innebär alltsåekonomiska och även kvalitiva fördelar för miljö- ochdjurhälsoforskningen (men också för kvalitet och standardpå undervisningen för blivande veterinärer). haremellertid motsvarande forskning successivt kommit igångi andra europeiska länder liksom i och . Det ärmot den bakgrunden viktigt att genomSkarainstitutionen kan bibehålla ett forskningsmässigtförsteg inom miljö- och djurhälsoforskningen.Sverige har som enda land i världen ett förbud motrutinmässig användning av antibiotika i djurhållningen, ettförbud som infördes efter ett riksdagsbeslut . Genomden kunskap om sambandet miljö--djurhälsa som desvenska djurägarna besitter är rutinmässigantibiotikatillförsel som regel inte nödvändig i de svenskabesättningarna för att kompensera försjukdomsframkallande faktorer i djurens miljö och skötsel.Förbudet mot rutinmässig antibiotikaanvändning haremellertid inte endast en positiv effekt på kvalitén idjurhållningen i . Det har även en annan dimension.Generell och rutinmässig utfodring med antibiotika innebärökade risker för ökad förekomst av resistens hosmikroorganismerna mot antibiotika, något som ärett hot mot folkhälsan. Som exempel kan nämnas att en avde för människan farligaste salmonellatyperna (Salmonellatyphi murium) har resistensnivåer mot de vanligasteanvända antibiotikatyperna som i är 37--40 procentoch i 80--medan motsvaranderesistensnivåer i varierar mellan 0 och 6 procent.Enda möjligheten för svenska konsumenter att fåsäkra animala livsmedel till rimliga priser är att samhälletäven framgent kan kräva att svenskt lantbruk håller enhögre standard i djurhållningen och därmed på deproducerade livsmedlen än sina konkurrenter. Dettaförutsätter även framgent kunskaper hos myndigheter ochbland lantbrukarna. För detta krävs att den såframgångsrika forskningen vid Skarainstitutionen kanfortsätta sin verksamhet. Då kan resultaten även framgentkomma samhället til godo och svenska konsumenter tillgagn. Resultaten kommer även till gagn för svensktlantbruks möjligheter att konkurrera medkvalitetsprodukter. I detta sammanhang skall man ha klartför sig att det finns en viss procent av befolkningen i , om inte 15--som ibland hävdas menkanske 1--, som är beredd att betala mera för säkralivsmedel. Här borde svenska animala livsmedel kunnaerövra en marknad utanför Sverige.En gedigen kunskap hos myndigheter och lantbrukareom sambandet miljö- och djurhälsa är angelägen därest ettförbud mot rutinmässig antibiotikaanvändning idjurhållningen skulle komma i EG och , vilketsannolikt måste bli fallet. För att vårt land i en sådansituation skulle kunna ta exportandelar på livsmedelssidanmåste man kunna stödja sig på gedigen forskningsbaseradkunskap rörande sambandet miljö--djurhälsa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta inriktningen avforskning rörande djurmiljö--djurhälsa--djurbeteende--djurskydd--omgivningshygien.