mot · GG02Jo308 · 1993-01-26 00:00:00 — I. InledningSkogen kan utnyttjas bättre om vi gör progressivasatsningar. Vårt arbete bör, i högre grad än , inriktaspå insatser som syftar till en ökad naturvårdsanpassning avolika åtgärder i skogsbruket.Skogsvårdsstyrelsen i har antagit etthandlingsprogram för miljöfrågor. Det behöver utvecklas,förankras och framför allt omsättas i praktisk handling ommålet för en rik och varierad skogsmiljö ska uppnås. För attklara det måste resurser tillföras.II. betydelseVi vill understryka betydelsen av en skogsvårdsstyrelse ilänet. Den har förtroende hos skogsägarna och anseslättillgänglig och kunnig. Arbetssättet med rådgivning --lagtillsyn -- service i kombination gör attskogsvårdsstyrelsen blir ett skogspolitiskt medel i sig självt.Den skogspolitiska utredningen har kommit med förslagsom skär i den viktiga fältverksamheten ute i kommunerna.Det minskar möjligheterna att fullfölja arbetet trotsatt ambitionerna sätts högre.Dessutom är ju tankarna på att skapa en nyadministrativ nivå alldeles fel. Det tar alldeles för mycketresurser i anspråk att skapa ett regionkansli med enregionchef. Om regeringen tänker fullfölja den tanken i denaviserade skogspolitiska propositionen måste enkostnadskalkyl finnas.Då är det bättre att spara och bli effektivare på debefintliga skogsvårdsstyrelserna. Det har de visat tidigareatt de klarar av. Dessutom kan ju ett utbyggt datanät gemöjlighet till bättre samarbete över länsgränserna.III. Bättre skog i VästmanlandSkogens vitalitet har nedsatts på grund avluftföroreningar och skogsmarken har försurats kraftigtunder de senaste 30--50 åren. Den ökade kvävetillförselnvia atmosfären förvärrar näringsobalansen i marken ochkan leda till ett ökat kväveläckage från skogsmarken tillsjöar, vattendrag, och ytterst till haven.Andelen skogsmark med oroväckande lågt pH-värdeökar kraftigt. av länets skogsmark har så lågt pH-värde som 4,7 och lägre. befinner sig i farozonenmellan 4,4 och 4,7 men av länets skogsmark liggerunder den kritiska gränsen pH 4,4 i B-horisonten. Så lågavärden indikerar en kritiskt låg basmättnadsgrad och atthöga halter löst organiskt aluminium förekommer imarkvätskan. Detta innebär i sin tur negativa effekter påekosystemet, skogsproduktionen och grundvattnet på sikt.Dessutom hotar luftföroreningar som sedda i ettinternationellt perspektiv säkertkommer att förbli högre än vad marken långsiktigt kan tåla.För att förhindra en fortsatt försämring avmarktillståndet krävs därför kraftfulla åtgärder med syfteatt:1. skydda skogsmarken mot försurning 2. motverka skogsskador 3. förbättra yt- och grundvattenkvaliténVi ser kalkning som en förebyggande och långsiktigskyddsåtgärd mot det sura nedfallets effekter påskogsmarken och skogsekosystemet. Vi föreslår därför ettförsök med skogsmarkskalkning i län.Försöket bör administreras av iVästmanlands län som arbetat fram ett miljöprogram.Åtgärderna kan finansieras med både privata och statligamedel. Syftet med försöket skulle vara att:inledakalkning av cirka 200 ha av de mest försurade områdena ilänet,få kunskap och praktisk erfarenhet för att klara ettkontinuerligt och storskaligt kalkningsprogram på ettekologiskt rationellt sätt och utan negativa effekter, samtskapa opinion för och finansiering av en storskaligverksamhet.IV. BeredskapsarbetenDet ovan redovisade skogskalkningsprogrammet skullepassa väl för skogliga beredskapsarbeten. Vi får möjlighettill en nödvändig miljövårdsinsats och kan skapameningsfulla arbetstillfällen för några av länets arbetslösa.Sammantaget skulle ett sådant här program innebärasysselsättning för cirka 80 personer i skogligaberedskapsarbeten. Då har vi inte inräknat de extrauppgifter ett dylikt program innebär för personalen påSkogsvårdsstyrelsen.En satsning som denna räddar hotade biologiska miljöer,som den skapar ökade värden i skogen.V. BakgrundSom en följd av budgetnedskärningar beslutadestyrelsen för i februari 1992att lägga ned i Värnamo.Den av rektorsämbetet tillsatta''Skogsutbildningsgruppen'' avlämnade sitt slutförslag tillstyrelsen . I linje med direktivenföreslogs där att en sammanslagning av de båda kortaskogsutbildningarna -- skogsteknikerlinjen ochskogsmästarlinjen -- skulle ske. Den framtida utbildningenföreslogs benämnas skogsmästarprogrammet.Dimensioneringen föreslogs bli 90 årsstudieplatser ochutbildningen förlagd till och . Idiskussionerna hade förekommit såväl lägre antalårsstudieplatser (60) som endast en förläggningsort.Vid sitt sammanträde bordladestyrelsen hela ärendet.2. Lokalisering av den framtidaskogsmästarutbildningenSett ur ett nationellt och internationellt skogligtutbildningsperspektiv bör såväl somSkinnskatteberg anses tillhöra . Här finnsstora variationer i ekologiska och naturgeografiskaförutsättningar inom korta reseavstånd. Såväl Mälardalenslövskogar som höglägesskogsbruk nås inom avstånd för en-dagsresor. Brister i förutsättningar avseende skötsel i denallra sydligaste delen av kan åtgärdas genom attförlägga särskilda kurser dit.Huvudort för den nya Skogsmästarlinjen bör vara södraBergslagen, dvs /Garpenbergområdet. Deallra flesta kriterier talar för detta.Tillvalskurser och examensarbete som medgerprofilering bör kunna förläggas till sydligaste menockså norra och genomföras i samarbete med andraenheter eller institutioner inom SLU. Andrahögskolor/utbildningsanordnare, även utomlands, böranlitas i det fria valet av kurser.Om utbildningsvolymen blir mindre än 60--70 bören enda ort (huvudorten) vara tillräckligt. Vid flerastuderande än 70--90 behövs sannolikt tvålokaliseringsorter.3. Varför Skogsmästarskolan i begränsade resurser som finns måste utnyttjaseffektivt och inte splittras på för många enheter. Kravet påkvalitet i utbildningen gör att man måste ha en tillräckligtstor ''kunskapsmassa=lärare'' och nära tillgång till SLU:srelevanta resurser. Det har Skogsmästarskolan.Skogsmästarskolan är den enda enhet som utanjämförelse mest arbetat med och utvecklat den utbildningsom skogsmästarprogrammet representerar och harständigt utvecklat och anpassat utbildningen till förändradebehov. Detta har rönt stor uppskattning.Den nuvarande verksamheten, som omfattarskogsmästarlinjen, skogsteknikerlinjen, skogligfortbildning och internationell skoglig verksamhet måstevara av största värde när den nya skogsmästarutbildningenskall utformas och genomföras.Som framgått ovan har södra mycket storvariation i natur och ekologi, klimatzoner, skogsägande,industrier m.m.Förutom resurserna i egna lektorstjänster och en storandel forskare/speciallärare i undervisningen utvecklas förnärvarande ett mycket intressant samarbete med Grimsöforskningsstation som tillhör SLU . Vidareförs samtal med och de båda viktigainstitutionerna Skogsteknik och Skogsproduktion omsamarbete inom forskningsanknytning, utbildning ochinternationell verksamhet. Avståndet i restid till Grimsöforskningsstation är , till 1 timmaoch till ca och 40 minuter.De relativt korta reseavstånden möjliggör en samverkanoch ett utbyte med utbildningar på andra platser.Skogsmästarskolan kan nyttja forskare/lärare från andraplatser. Skogsmästarskolans lärare kan i högre grad än förnärvarande användas vid den grundläggandeundervisningen av jägmästare i och föruppdrag och undervisning vid Grimsö.Det är önskvärt med ett fördjupat utbyte mellan skogliga(och andra) utbildningar inom SLU. Förutsättningarna ärgoda mellan jägmästar- och skogsmästarprogrammen.Skogsmästarskolans ''heltidsarbetande lärare'' ochGarpenbergs huvudsakligen forskningsinriktadeundervisare kan sammantaget och gemensamt utnyttjaseffektivt. Samarbetet med Gammelkroppa bör ocksåuppmärksammas.Skogsmästarskolan har god ekonomi. En tillräckligandel studerande och goda intäktsgivande aktiviteter ärviktiga förutsättningar för framtida intäkts- ochkostnadseffektivitet.Det är känt att såväl ordinarie studerande somfortbildningsdeltagare vi Skogsmästarskolan uppskattat destudiesociala förhållandena, ambition, miljö och service.Närhet till såväl skog/natur/rekreation som tätorter/centraär uppskattat.Södra Bergslagen har en naturlig och traditionellförankring i skogsbruk och skoglig utbildning. Närhet tillbefolkningstäta områden och goda kommunikationer göratt /ligger bra till förrekrytering av studerande, och har närhet tillarbetsmarknaden.De internationella kontakterna vid Skogsmästarskolanär betydande. Institutionen har ett kontaktansvar medövriga nordiska länder (Nordisk kontaktmannagrupp förskoglig utbildning på mellannivå). Mångåriga erfarenheterav insatser i biståndssammanhang (, ,) har utökats med projekt ochaktiviteter i det forna (, , (Komi)). De gemensamma resurserna i ,och utgör en väsentlig grund för ettfortsatt omfattande internationellt samarbete inomskogsbruk och miljö. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Skogsvårdsstyrelsenslokalisering i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett försök medskogsmarkskalkning i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogliga beredskapsarbeten iVästmanland,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsmästarutbildningen iSkinnskatteberg.1