mot · GG02Fi211 · 1993-01-26 00:00:00 — Hushållen kommer bl.a. därför inte kunnafortsätta att öka sparkvotsnivån, som är sund för såväl derassom landets ekonomi.Tillväxten i penningmängden, som utgör ett mått pålikviditetsutvecklingen i ekonomin, har fallit kraftigt densenaste tiden. Stimuleras inte ekonomin kommer med storsannolikhet deflation att uppstå.Vi delar inte uppfattning att en sänkning avden korta räntan skulle nämnvärt öka inflationen i densituation landet befinner sig. Den nu förda politiken hadevarit bättre i mitten av 80-talet.Vi tror att en stabil växelkurs endast kan råda i ett litetöppet land med en god ekonomi. Med god ekonomi menarvi här att bytesbalansen och statsbudgeten är i balans ellerpositiva. När det är uppfyllt kan man tala om en starkekonomi och därmed har man en stark valuta. Man kan inteskapa en stark valuta för att man artificiellt försvarardensamma med alla till buds stående medel, om man inteuppfyller ovanstående förutsättningar.Vi tror att det är sunt att kronan flyter tills problemen ärundanröjda. Marknaden kommer då att sätta den kronkurssom man anser motsvarar landets värde. Den svenskavalutan kommer att sjunka tills det ger landet ett betydandebytesbalansöverskott. Överskottet likvidiserar den svenskapenningmarknaden och bidrar därigenom till lägre räntor,och högre företagsvinster som ger staten högreskatteintäkter att finansiera sina åtaganden med. I det falllandet inte även hjälper denna process med att sänkakostnaderna i statsbudgeten, kommer kronkurs attbehöva falla onödigt mycket. Vi vill sänkabudgetunderskottet genom att ytterligare minska utgifternaoch höja intäkterna. Vi tror inte att det enbart går att sänkautgifterna så mycket att balans uppnås.Genom att aktivt sänka den korta räntan i tillnivå med våra viktigaste handelspartner kommeromvärlden uppfatta detta som ett tecken på att landetsekonomi snabbare kommer att förbättras. Eftersom ettlands valutakurs i hög grad bestäms av marknadensförväntningar om landets värde, kommer det inte resulterai att kursen sjunker i samma utsträckning som räntansjunker. I synnerhet inte om det även åtföljs av våra andraförslag. När vi iakttar andra länder med hård valuta är detvanligaste kännetecket för dessa länder att deras realräntaär låg. Regeringen vill försvara vår valuta som hård genomatt låta realräntan vara högst i världen. Detta är inte någotannat lands definition på en hård valuta.3. SocialförsäkringssystemetSammanfattning av förslagenu1Besparingar jämförtmed regeringen (mdkr)u* Enhetliga nivåer17 (-4*)* Ny familjepolitik24* Allmän arbetslöshetsförsäkring8* Omläggning av trafikförsäkringen6(* 4 mdkr mindre med nyd:s familjepol)Totala besparingar51 mdkrDessutom stora långsiktiga besparingar som ejuppskattats: Ny indexering Privatisering avarbetsskadeförsäkringen Minskat bidragsfusk 3.1 Ny definition av basbeloppMånga avtal indexeras upp med basbeloppet.Detta gör det mycket svårt att balansera statsbudgeten.Systemet verkar inflationsdrivande, eftersomlöneförhandlingarna utgår från belopp som höjtsautomatiskt. Dessutom sker en förskjutning av inkomster,p g a att vissa samhällsgrupper får en automatiskinkomstökning, trots att ekonomin i stort krymper. För attmotverka inkomstförskjutningen och det automatiskainflationshöjandet bör basbeloppet inte enbart återspeglaprisutvecklingen, utan bestämmas även med hänsyn till denreella standardutvecklingen i samhället. Detta åstadkomsgenom att man tar hänsyn såväl till förändringar i BNI somtill inflationen.Basbeloppet definieras i lagen om allmän försäkring,som omfattar sjukförsäkring, folkpensionering ochtilläggspension. Basbeloppet fastställs avregeringen, efter en justering för inflationen. Vidjusteringen bortses från prisförändringar som härstammarfrån ändringar i indirekta skatter, statlig fastighetsskatt ochbostadsbidragsräntor. fastställdes årsbasbelopp till 34 400.1962 infördes basbeloppet i . Meningen var attåstadkomma att värdet på den allmänna försäkringen inteskulle urholkas och att de grupper som omfattades avbasbeloppbegreppet skulle få ta del av den värdetillväxtsom samhället genererade. hadeSverige låg inflation och hög tillväxt. Basbelopp används nuäven inom andra områden såsom sakförsäkring, privataavtal och kontrakt samt banksektorn.Idag har vi som bekant en helt annan situation, med höginflation och låg tillväxt. lösning var bra då deninfördes men har blivit ett problem och måste därförmodifieras.VälfärdsförskjutningPolitikernas uppgift måste vara att stävja ett system däromfördelning och förskjutning av samhällets krympanderesurser sker enligt föråldrade modeller. har BNP-förändringen i varit negativ , ochberäknas bli negativ även . Medborgarna i gemen har fåttdet sämre. får de, vars inkomster är baserade påbasbeloppet, en större andel av den totala kakan.InflationsfrämjandeMånga avtal, inklusive de gigantiska avtalen omsjukförsäkringar och folkpension, indexeras uppmed basbeloppet. Detta system verkar inflationsdrivande,eftersom löneförhandlingarna alltid utgår från belopp somhar höjts automatiskt. Den offentliga sektorn drabbas avautomatiskt växande kostnader varje budgetår, kostnadersom inte på något sätt återspeglar välfärden.All indexering är i sig inflationshöjande. Man behöverbara titta på ekonomin i ett land som där allapriser byggs på indexering. har en galopperandeinflation och den enda inflationshämmande variabeln harperverst nog varit tidsåtgången för omräknande av priseroch skrivande av nya kontrakt.OmdefinieringEn omedelbar åtgärd för att komma till rätta med bådeden okontrollerade inkomstförskjutningen och detautomatiska inflationshöjandet vore att ta hänsyn till inteenbart prisutvecklingen och inflationen utan även tillförändringar i bruttonationalinkomsten.Det är viktigt att indexeringen utformas så att den inteförsämrar för de sämst ställda grupperna som inte kanpåverka sin egen situation t ex de sämst ställdapensionärerna.3.2 Inför enhetliga nivåerDetta förslag visar hur staten kan spara 30 miljarderkronor i socialförsäkringssystemet, som det görslättförståeligt och rättvist. De inslag i nuvarande systemsom uppmuntrar manipulation tas bort.Ambitionsnivån i regeringens budgetproposition ärenligt vår mening för låg. Det behövs betydligt kraftfullareåtgärder för att komma till rätta med budgetunderskottet.Istället för att göra små justeringar i enstaka delar, måstehela socialförsäkringssystemet totalrenoveras.Ersättningsnivåerna vid frånvaro från arbete skall varaenhetliga, oavsett om orsaken till frånvaron är exempelvissjukdom, arbetsskada, vård av barn, lönegaranti,smittbärarpeng eller beredskapsarbete.Dagens system består av en myriad av olika nivåer.Ingen, förutom möjligen något fåtal tjänstemän påförsäkringskassan, har en överblick över alla system.Ingen kan heller med någon logik förklara varför en somvårdar sjukt barn skall ha högre ersättning än en som ärsjuk. Vi föreslår därför att följande ersättningsnivåer införs:Förslaget (inklusive ev sjuklön eller av arbetsgivaren betaldförsäkring) utgår vid sjukdom, arbetsskada, vård av sjuktbarn, förtidspension, arbetslöshet och garantilön utanarbete.Ett stimulansbidrag på utges vidaktiv, yrkesinriktad rehabilitering,arbetsmarknadsutbildning med klart sikte på arbete,beredskapsarbete och vid arbete med garantilön.Nuvarande tak på 7,5 basbelopp förberäkningsunderlaget bör eventuellt sänkas. Då spararstaten ännu mer än vad vi anger i tabellen nedan. Förarbetslöshetsförsäkringen bör taket vara oförändrat, dvssvara mot en genomsnittlig årsinkomst (ca 5 basbelopp).FördelarFördelarna med detta system är många: Det är enkeltatt administrera och lätt att förstå. Det ger lägre kostnaderför såväl själva ersättningarna som för administrationen avsystemet.Ju aktivare man är desto högre ersättning. Detskall alltid löna sig att arbeta och det finns en självrisk i alladelar av systemet. Mer produktivt arbete blir utfört.Allabehandlas lika. Ingen får mer och ingen får mindre än någonannan. Det ger inte utrymme för spekulationsmöjlighetermellan olika försäkringar.BesparingseffekternaMed de föreslagna nivåerna sparar staten ca 30miljarder kronor. Till detta kommer avsevärdadynamiska effekter som på lite sikt i stor utsträckningkommer att bidra till förbättrade statsfinanser och sundsamhällsekonomi. De besparingar som arbetsgivarna gör pådetta dras in via arbetsgivaravgifterna.u3,3o3,1Besparing jämfört med dagens systemjämfört med regeringen* sjukpenning42,3* sjuklön5* arbetsskadeförsäkringen4 (full funktion)2,5* arbetslöshetsförsäkring84* föräldraförsäkring44* lönegaranti22* beredskapsarbete, mm2--32--3Totaltca u130uca u117ueSverige har inte råd med kortsiktigt, politiskt spel.Skjut inte ytterligare upp de beslut som regeringen ochriksdagen borde ha fattat för länge sedan. Ytterligaredröjsmål försämrar möjligheterna att upprätthålla ett gottsocialförsäkringsskydd.3.3 Ny familjepolitikI en separat motion beskrivs Ny demokratisfamiljepolitik mera ingående. Förslaget går ut på attsubventionerna till barnomsorg, föräldraförsäkring,barnbidrag och bidragsförskott används till dels ettvårdnadsbidrag som betalas under barnets första sexlevnadsår, dels ett barnbidrag som utbetalas till sexton årsålder. Skattebetalarna spar med detta system 24 miljarderkr per år.Alla insiktsfulla nationalekonomer påpekar detnödvändiga i att vi i med kraft reviderar vårasocialförsäkringssystem. Ny demokrati instämmer i detta.Låt oss bara peka på ett enda tankeväckande exempel:Sveriges kostnader för barnomsorgen, som andel av BNP,ligger dubbelt så högt som i ! Men det beror intepå att den är mera utbyggd eller bättre i . Danmarkhar tvärtom en större andel barn i barnomsorgoch kvaliteten anses likvärdig.Sveriges nuvarande system med föräldraförsäkring ochstöd till barnomsorg är dessutom djupt orättvist. Det harnaturligtvis konstruerats i all välmening och med godaintentioner -- men har kostnadsmässigt totalt spårat ur. Detkonstruerades också när ansåg sig varavärldens rikaste nation och när budgetbegränsningar inteexisterade.Det borde nu äntligen vara uppenbart för alla att vi heltenkelt inte har råd med ett sådant system. Tiden har ocksåsprungit ifrån nuvarande upplägg som gynnarhöginkomsttagare på de andra skattebetalarnas bekostnad.Utgångspunkten för vår familjepolitik är omtanken ombarnen, och den ekonomi våra barn får ärva.Vi föreslår inrättandet av en allmän skattefrivårdnadsersättning för barn mellan 0--. Vidare föreslåsett höjt och enhetligt barnbidrag, oavsett barnantal, på1.000:kronor per barn och månad för barn mellan 7--16 år.Varken vårdnadsersättning eller barnbidrag utgår tillfamiljer med höga inkomster. Föräldraförsäkringen i sinnuvarande form föreslås avvecklas i sin helhet liksombidragsförskotten och de statliga och kommunala bidragentill dagens barnomsorg.Våra förslag är principförslag -- belopp ochbeloppsgränser kan komma att behöva justeras när merdetaljerade och omfattande konsekvensanalyser gjorts.En grundläggande självklarhet för oss är att föräldrarnahar hela ansvaret för sina barns omsorg. Föräldrarna vetdessutom bäst hur denna omsorg skall visas ochgenomföras. Om föräldrarna vill delegera en del avgenomförandet åt t ex småbarnsskola, dagmamma,barnflicka, daghem, fritidshem eller motsvarande gör dedetta efter eget gottfinnande.Staten eller kommunerna får inte stödja någon särskildform av barnomsorg framför någon annan. Vårdersättningutgår till alla barn 0--. Beloppen vi föreslår varierar medbarnets ålder enligt följande: År 1: 8.000:- . År2: 6.000:- och åren 3--6: 4.000:- . Viföreslår också ett tak -- maximalt 8.000:- ochfamilj kan utbetalas i vårdnadsersättning -- oavsett antaletbarn.Denna vårdnadsersättning är skattefri och disponerasfritt av föräldrarna. Vill föräldrarna använda pengarna som''lön'' till sig själva för sin barnomsorg gör de det. Annarskan de köpa extern barntillsyn genom kommunalt ellerprivat daghem, dagmamma eller barnflicka -- kansketillsammans med andra föräldrar. Vi vill också understrykaen viktig princip beträffande de föräldrar som väljer attsjälva ta hand om sina barn. Vårdnadsersättningen skallvara pensionsgrundande. Den tekniska lösningen av dettaföreslår vi koordineras med pågående översyn avpensionssystemet.Vårt förslag innebär också att dagens konstruktion avföräldraförsäkringen med havandeskapspenning,föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning avvecklas i sinhelhet.Höjda barnbidrag och lika belopp för alla barn 7--16 år.Vi föreslår att man höjer från dagens nivå (9.000:- per barnoch år) till 12.000:- per barn och är, d v s 1.000:- per månadoch barn. Barnbidraget börjar utbetalas närvårdnadsersättningen upphör och den obligatoriska skolanbörjar, dvs vid sex eller ålder. Nuvarande system medflerbarnstillägg avskaffas.Högavlönade behöver mindre eller inget ekonomisktsamhällsstöd! Vi föreslår därför att varkenvårdnadsersättning eller barnbidrag skall utgå till familjersom uppenbarligen inte behöver detta. Vårt förslag innebäratt när föräldrarnas sammanlagda bruttoinkomst överstiger300.000:- börjar en nertrappning av dessa bidrag föratt helt upphöra vid 500.000:-. Det är båda föräldrarnassammanlagda bruttoinkomst -- oavsett om de bor åtskildaeller är frånskilda.Vi anser inte att samhället skall tillåta eller sanktioneraatt vissa föräldrar smiter från sitt försörjningsansvar. Dettainnebär också att vi föreslår att systemet medbidragsförskott avskaffas. Dagens system medbidragsförskott kostar samhället drygt 3,5 miljarder nettooch är föremål för ett omfattande bedrägeri. Mycket pengarförsvinner i administration. Vi anser inte att samhället skallha ett särskilt system för föräldrar som smiter från sittförsörjningsansvar. Detta skall istället hanteras som allannan smitning från betalningsskyldigheter.Ekonomiska effekter (beloppen anger 91/utfall)Enligt våra förslag beräknas kostnaderna förvårdnadsersättningen bli 36 miljarder per år.Samtidigt minskar vi samhällets kostnader med betydligtstörre belopp. Avvecklingen av föräldraförsäkringen gersåledes 19,2 miljarder, avvecklingen av bidragsförskottenger 3,5 miljarder, avvecklingen av dagensbarnbidragssystem ger 17,9 miljarder och avvecklingen avdet direkta offentliga stödet till barnomsorgen ger 30,4miljarder. Härtill kommer en beräknad besparing genomenklare eller helt bortrationaliserad administration ochförvaltning av bidragssystemet för familjepolitiken, som gercirka 1 miljard. Våra avvecklingsförslag minskar alltsåkostnaderna med sammanlagt 72 miljarder . Vårareformförslag kostar sammanlagt 48 miljarder per år.Saldot blir således 24 miljarder i minskade statsutgifter.Vi vill dock understryka att det finns vissaosäkerhetsmoment i beräkningen av hur stor den verkligabesparingen skulle bli. Det finns skatteeffekter ochdynamiska effekter som är komplicerade att beräkna ochvår beräkning av kostnaden för vårdnadsersättningen ärmed säkerhet alldeles för hög. Alldeles klart är emellertidatt våra reformförslag innebär mycket kraftfullabesparingar och en rättvis familjepolitik grundad påpersonlig valfrihet, hänsyn till andra, omtanke om barnenoch sunt förnuft.3.4 Ny arbetslöshetsförsäkringGenom att skapa en allmän arbetslöshetsförsäkring somomfattar alla och ersätter det 40-tal a-kassor som finns ,kan staten göra stora besparingar. Den nyaarbetslöshetsförsäkringen skulle betalas till en tredjedelvardera av arbetsgivarna, arbetstagarna och staten.Egenavgifterna går upp men skattetrycket kan på siktsänkas. Besparingens storlek beror på arbetslöshetsnivånmen skulle bli 8-10 miljarder kronor.BakgrundNuvarande arbetslöshetsförsäkring omhänderhas av ett40-tal erkända arbetslöshetskassor. Dessa är öppna för varoch en som är verksam inom kassans område.Arbetslöshetskassorna har 3,6 miljonermedlemmar.Den som är försäkrad kan få ersättning från a-kassan omhan uppfyller medlems- och arbetsvillkoren. Somgrundläggande villkor för rätt till ersättning från a-kassangäller att den försäkrade är arbetsför och i övrigtoförhindrad att åta sig arbete, att han är beredd att antalämpligt erbjudet arbete samt att han är anmäld vidarbetsförmedlingen som arbetssökande. Ersättning utgesunder längst och om den arbetslöse uppnått under längst . Ersättningen utges från förstadagen. fanns en karenstid iförsäkringen.Ersättningen från försäkringen lämnas i form avdagpenning som motsvarar av den försäkradestidigare inkomst. Den maximala ersättningen anpassas tilllöneutvecklingen för vuxna arbetare inom industrin ochligger grovt räknat omkring 5 basbelopp. Den högstadagpenningen är 598 kronor.Arbetslöshetsförsäkringen finansieras genomarbetsmarknadsavgiften som f n är och såledesinbringar ca 13 miljarder . I försäkringen finns ocksåen mindre egenavgift på några som skallmotsvara av en genomsnittligt utbetaladdagpenning. Egenavgiften inbringar ca 1,2 miljarder ochmotsvarar f n endast 3--av den totala kostnadenför försäkringen. Den försäkrades ekonomiska ansvar ärsåledes endast marginellt.Kostnaden för försäkringen är grovt räknat 5 miljarderper procent arbetslöshet. Om arbetslösheten är 7 procentblir således årskostnaden för försäkringen ca 35 miljarder.Mindre än hälften av den totala kostnaden skulle såledestäckas genom arbetsgivaravgiften och egenavgiften. Detstora underskottet i arbetslöshetsförsäkringen och den högakompensationsnivån ger anledning till omprövning avprinciperna för arbetslöshetsförsäkringen. Kostnaderna förarbetslösheten gräver stora hål i statsbudgeten bland annatpå grund av den internationellt sett högakompensationsgraden. Ändå står många arbetstagareutanför försäkringen.Ny demokratis förslagNy demokrati föreslår därför att nuvarandearbetslöshetsförsäkring skyndsamt ersätts av en allmänarbetslöshetsförsäkring enligt följande principer:AllmänFörsäkringen skall vara allmän, dvs obligatorisk ochomfatta alla på samma sätt som t ex sjukförsäkringen.Administreras av försäkringskassanFörsäkringen bör administreras av försäkringskassansom redan är väl utbyggd. Fackföreningarna, som intebidrar till finansieringen, utnyttjar idagarbetslöshetsförsäkringen för medlemsvärvning.Ersättningsnivå 70%Ersättningsnivån sänks från (ibudgetförslaget) till . Det skall nämligen vara engrundförsäkring som inte tar bort incitamenten för denarbetslöse att aktivt söka nytt per årErsättning bör inte utgå . Efter 300ersättningsdagar bör ersättningen reduceras tillmotsvarande av den tidigare inkomsten.Även vid sjukdomErsättning bör utges även vid sjukdom underarbetslösheten.Finansiering med 1/3 av arbetsgivare, arbetstagare ochstatenKostnaden för försäkringen bör täckas av arbetsgivarna,arbetstagarna och staten med 1/3 vardera. Dennafinansiering medför ett ekonomiskt ansvar för de parter somkan påverka arbetsmarknaden. Detta borde bidra till attkostnaderna för försäkringen minimeras.Årlig avgiftsjusteringAvgifterna bör fastställas en gång och baseras påförsäkringens kostnader föregående år. Då blirfinansieringen stabil över tiden.Högre kravHögre krav skall ställas på att arbetslösa inte med fullersättning kan tacka nej till jobb bara för att de inte passarexakt med deras tidigare anställning.Samordna lönegarantinErsättningsnivån för ersättning enligt lönegarantilagenbör vara densamma som i den allmännaarbetslöshetsförsäkringen.3.5 Omläggning av trafikförsäkringenGenom att lyfta över ansvaret för trafikolycksfall frånden allmänna sjukförsäkringen till trafikförsäkringen blirförsäkringsbolagen mer intresserade av rehabilitering ochtrafiksäkerhet. Stat och landsting sparar minst 6 miljarder iminskade kostnader i sjukförsäkringen och sjukvården ochsamhällskostnaderna minskar även totalt sett.FörslagetEn av de största skadeorsakerna i vårt land ärvägtrafiken. Den kommer att kräva ca 800 dödsoffer.Härutöver kommer omkring 14 000 personer att bli svårtskadade och närmare 40 000 lindrigt skadade.Vägtrafikolyckorna medför omfattandeskadekostnader. Det beräknas att trafikolyckorna under1993 kommer att förorsaka ett lönebortfall på minst 5miljarder och sjukvårdskostnader på ett par miljarder. Tilldetta kommer ideella ersättningar på drygt en halv miljard.Trafikförsäkringsbolagen borde således rätteligen fåkostnader på för trafikskadornaunder 1993. Den kostnad som trafikförsäkringsbolagenkommer att få stå för blir emellertid endast omkring 2miljarder, varav två tredjedelar avser inkomstförlust och entredjedel ideell skada.Nuvarande trafikförsäkring ger trafikförsäkringsbolagenfå incitament till förebyggande och rehabiliterandeverksamhet. Om ett bolag skulle lägga ner stora resurser pårehabilitering av trafikskadade försäkringstagare skullebolaget i huvudsak endast lyfta kostnader frånsocialförsäkringen som bolaget försämrar sinkonkurrenssituation. I vårt grannland , därtrafikförsäkringen svarar för en större kostnad, finns ett braexempel på hur trafikförsäkringsbolagen har gått sammanoch skapat en gemensam rehabiliteringsresurs. Desshuvuduppgift är att hjälpa skadade försäkringstagare till ensnabb och ändamålsenlig rehabilitering. Utöver storafördelar för den försäkrade leder detta till minskadeskadekostnader.Principiellt sett bör kostnader föras där de hör hemma.Därför bör m a o trafikförsäkringsbolagen stå för helakostnaden för trafikskadorna. Detta leder givetvis till atttrafikförsäkringspremierna blir dyrare somarbetsgivaravgifterna och landstingsskatten sjunker imotsvarande mån. En omläggning bör bl a leda till en störredifferentiering av försäkringspremierna och i vissa fallkraftigt ökade självrisker. Ett illustrativt exempel sompåminner om detta är de mycket kraftigthöjda premierna för motorcykelförsäkringarna.Efterfrågan på sjukvårds- och rehabiliteringsresurserkommer troligtvis att öka. Om nuvarande producenter avsådana resurser inte kan tillhandahålla vad som efterfrågaskommer trafikförsäkringsbolagen säkerligen att bygga uppegna resurser. Detta skulle då medföra en välkommen ochvälbehövlig konkurrens och privatisering inom sjukvården.3.6 ArbetsskadeförsäkringenNy demokrati föreslår att arbetsskadebegreppet skärpsytterligare och att arbetsskadeförsäkringen snarastprivatiseras. ger detta betydandebesparingar. Det rör sig om tiotals miljarder kronor.Varje år anmäls uppåt 200 000 arbetsskador. 1988anmäldes 260 000, varav godkänts. Ca 80 000personer har f n ersättning till av sinsjukpenninggrundande inkomst . Nuvärdet avde framtida utbetalningar som redanbeviljat, uppgår till i storleksordningen 100 miljarder, dvs iklass med vad hela sjukvården kostar ! Systemethar med andra ord resulterat i framtida åtaganden på 20 000kronor per skattebetalare. Arbetsskadeförsäkringen kostarstaten uppåt 13 miljarder enbart . Detta system harunder fortsatt att rulla på utan att någon har vågatgöra något.Finansieringen skall ske via arbetsgivaravgifter, men deräcker inte på långt när till. Staten tar in 7 miljarder, betalarut 13 och ökar således på det stora underskottet iarbetsskadefonden med ytterligare 6 miljarder per år.Budgetunderskottet ökar, staten måste låna tillutbetalningarna, räntan stiger, ekonomin hämmas,arbetslösheten ökar. Trots att drygt 8 miljarder förs överfrån delpensionsfonden till arbetslivsfonden kommerarbetsskadefondens underskott ändå snabbt närma sig 20miljarder.Vi har f.n. en sådan lagstiftning och praxis att så gott somvarje anmäld skada eller sjukdom godkänns som enarbetsskada. Bevisregeln är sådan att nästan inga konkretabelägg krävs för att skadan skall betraktas som enarbetsskada. Tvärtom säger den nuvarande lagen att denanmälda skadan är en arbetsskada såvida inte ''betydligtstarkare skäl talar emot det''. Skadan anses således vara enarbetsskada även om starka skäl talar emot! Ocharbetsgivaren har ingen möjlighet att invända.Som om detta inte vore nog. Vid beräkningen avlivräntorna kan livränteersättningen bli betydligt högre änvad en normal årslön är. Detta uppmuntrar verkligen inteden arbetsskadade att försöka rehabilitera sig ochåtervända till arbetslivet.Ny demokrati föreslåra5.5Strama upp definitionen påarbetsskada ytterligare. I propositionen föreslås att lagenformuleras om så att arbetsskada skall anses föreligga ''omövervägande skäl talar för det''.