ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ju405 · 1993-01-26 00:00:00 — Information om personer med skyddsklassat arbete Emellanåt inträffar det att personer som är anställdainom totalförsvaret fälls i domstol för brott av något slag.Det kan vara grov stöld, bedrägeri, förskingring etc.Om vederbörande i tjänsten hanterar hemligahandlingar synes det angeläget, för att inte säga absolutnödvändigt, att arbetsgivaren får kännedom om en sådanfällande dom.Den som gjort sig skyldig till exempelvis bedrägeri kanknappast sägas uppfylla det krav på god vandel ochpålitlighet som måste känneteckna s.k. skyddsklassadpersonal.RiskfaktorerSålunda kan en skyddsklassad befattningshavare, somdömts, bara se till att ta semester eller tjänstledighet understraffverkställigheten och därefter lugnt återgå till arbetetmed bl.a. kvalificerade hemliga handlingar.Den brottsliga gärning vederbörande begått behöverinte innebära att han/hon blivit en säkerhetsrisk. Å andrasidan ligger det nära till hands. Och en militär myndighetschefer bör vara observanta på envar anställd som visat sigopålitlig genom att stjäla eller begå annat brott.Jag har här berört det som ytterst handlar om Riketssäkerhet. Det finns också en mängd känsliga befattningarinom försvarsindustrin där en skyddsklassad person somvisat sig stjäla i butiker knappast är rätt man eller kvinna ihanteringen av exempelvis åtråvärdakonstruktionsritningar.Skyldighet för domstolMin uppfattning är att varje domstol skall vara skyldigatt genast efter domslut kontrollera yrke och anställningbeträffande envar som fällts. Är det då fråga om enskyddsklassad befattningshavare skall myndighetens ellermotsvarande (företagets) chef meddelas hela domslutet.Varje domstol bör således åläggasinformationsskyldighet gentemot arbetsgivare när det rörsig om skyddsklassad person.Jag föreslår att regeringen inom justitiedepartemenetlåter snabbutreda ärendet och vidtar åtgärder av de slag jaghär redovisat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsskyldighet fördomstol vad gäller vissa personer som fällts för brott.
mot · GG02Ju407 · 1993-01-26 00:00:00 — Nämndemännens utbildning och ersättning I regeringens proposition till den nya kommunallagenstår följande:I princip bör ingen medborgare av ekonomiska skäl avståfrån ett kommunalt förtroendeuppdrag -- -- -- det är mycketangeläget att alla valbara medborgare så långt det är möjligtges lika förutsättningar att åta sig kommunalaförtroendeuppdrag. Det bör därför införas obligatoriskaregler om ersättning för förlorad arbetsförtjänst och vissaandra förmåner.Den nya kommunallagen trädde i kraft 1 januari 1992och ger förtroendevalda rätt till full ersättning för förloradarbetsinkomst. Lagen omfattar emellertid intenämndemännen. Visserligen utses dessa avkommunfullmäktige men de har somhuvudman.I dag är representationen bland nämndemän mycketojämn beträffande ålder och yrkestillhörighet. Enbidragande orsak till detta förhållande är den lågaekonomiska ersättningen. är arvodet300 kronor per dag och med högsta tilläggsbelopp på 350kronor för förlorad arbetsförtjänst.Domstolsverket har utrett frågan om rekrytering avnämndemän och lagt ett förslag till nya ersättningsnormersom skulle förbättra förhållandena. Regeringen har dockännu inte lagt något förslag med anledning av rapportenfrån och signaler frånjustitiedepartementet tyder på att någon högre ersättninginte är aktuell. Skulle det vara så är det olyckligt.Representationen bland nämndemän behöver breddas.Det finns betydande brister när det gäller utbildningenav nämndemän. Den utbildningsverksamhet somförekommer sörjer nämndemannaföreningarna för och skerpå nämndemännens fritid. Kostnaderna i samband medstudierna för verksamheten och för resorna får de enskildanämndemännen själva stå för. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att öka ersättningentill nämndemännen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att se överutbildningsverksamheten för nämndemän.
mot · GG02Ju408 · 1993-01-26 00:00:00 — Lekmannainflytandet i den dömande verksamhetentillmäts stor betydelse i . Genomnämndemannakåren ges möjlighet till lokal förankring idomstolarnas verksamhet och förmedling om lagstiftningoch rättsregler till allmänheten.Under senare år har det blivit allt svårare att rekryteraledamöter till denna kår på grund av ersättningsreglerna.Nämndemännen bör representera olika delar av samhälletvad avser kön, ålder, yrke m.m. För att få till stånd enallsidig sammansättning av nämndemannakåren måsteersättningen likställas med övriga kommunalaförtroendemän dvs. för yrkesverksamma kompenseras förförlorad arbetsförtjänst när de vidkänns löneavdrag.Löneavdragen varierar naturligtvis inom olikayrkesgrupper beroende på inkomsten. Det kan konstaterasatt t.ex. en metallarbetare har ett löneavdrag på ca och en lärare ca 1 000 kronor.Dagens ersättning utgör i sammanträdesarvode samt för förlorad arbetsinkomst. Denna summa är intetillräcklig då det ofta förekommer heldagssammanträden idomstolen. Med denna låga ersättning riskerar samhället ensnedrekrytering av nämndemannakåren.Domstolsverket föreslår efter sin översyn aversättningen till nämndemannakåren att dessa iersättningsförhållande jämställs med övriga kommunalaförtroendemän.I budgetpropositionen tar justitieministern detstatsfinansiella läget som intäkt för att inte följaDomstolsverkets förslag. Enligt de beräkningar som verketgjort skulle merkostnaden bli ca . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nämndemännens ersättningjämställs med övriga kommunala förtroendemän.
mot · GG02Ju409 · 1993-01-26 00:00:00 — Nämndemännens utbildning och ersättning Det är viktigt att det blir naturligt och möjligt förbetrodda människor i alla åldrar och yrkesgrupper att åtasig uppdraget som förtroendevalda nämndemän.Dessa nämndemän har en betydelsefull uppgift viddomstolarna och därför bör samhället visa sin uppskattninggenom att en skälig ersättning utgår, att omkostnader täcksoch utbildning ordnas.Nämndemännens ersättning har inte följt nivån förandra förtroendeuppdrag i samhället.Kommunallagen tillåter full ersättning för förloradarbetsinkomst och det vore självklart att staten prövarmöjligheten att tillämpa detta för nämndemännen.När det är fråga om mål som tar blir denekonomiska uppoffringen med nuvarande ersättningsnivåerorimlig. Det kan inte vara rätt att det snart enbart ärpensionärer och studenter som har råd och möjlighet att åtasig uppdraget som nämndemän.Riksdagen har gett uttryck för nämndemännens ökaderoll genom att tilldela dem individuell rösträtt. Detta ökadeansvar förutsätter en adekvat utbildning. Det är självfalletnödvändigt att tillräckliga resurser ställs till förfogande föratt nämndemännen ska få den kunskap som behövs för attkunna klara det svåra ansvaret att medverka vid domstolensbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning och information tillnämndemän.
mot · GG02Ju410 · 1993-01-26 00:00:00 — De planer som funnits inom attlägga ner ett 25-tal väl fungerande små tingsrätter väckteberättigade protester. Justitieministern har tagit intryck avprotesterna och har konstaterat att en nedläggning intelängre är aktuell och att något förslag till i dennafråga inte kommer att föreläggas. Justitieministern har docktydligt uttalat att hon fortfarande anser att små tingsrätterborde läggas ner. Detta kan tolkas så att det förnärvarande inte anses möjligt att få majoritet i riksdagenför ett förslag i ärendet. Därför vill vi anföra följande:Ganska klart har framkommit att en nedläggning av de småtingsrätterna inte skulle ge någon besparing för staten.De små tingsrätterna erbjuder människor närhet till engod och snabb service inte minst när det gäller vissa s k sidofunktioner, till exempel: bouppteckningar,äktenskapsförord, bodelning, förmynderskap, lagfarter,inteckningar, och konkurser. Här finns en person- ochlokalkännedom som bidrar till en effektiv och snabbhandläggning. En nedläggning skulle också medföraytterligare snedvridning av arbetsmarknaden i regionaltutsatta områden.Två små tingsrätter som fanns med i de förstanedläggningsplanerna var i ochLeksands tingsrätt i Dalarna.Enligt vår mening bör regeringen -- förutomsynpunkterna ovan också noga beakta de särskildaförhållanden som råder i områden i vårt land där avståndengör att det skulle bli orimligt vidsträckta domsagor ochresorna mycket tidskrävande och kostsamma för samhälletom de små tingsrätterna lades ner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de små tingsrätterna.
mot · GG02Ju411 · 1993-01-26 00:00:00 — Det kostar mycket stora belopp att åtaladeinte infinner sig till utsatt rättegång. Dessa kostnader måsteminska så att dyrbar sakkunskap inte onödigtvis måsteanlitas . Nuvarande vitessystem synes varaotillräckligt.Om domstolen i stället finge möjlighet att förklara densom uteblir, utan att inom ca en månad ange rimligt skäl, förskyldig alternativt utdöma fängelse, skulle fler rättegångarkunna genomföras enligt planering och därmed spara storapengar till statskassan. Vissa mål som p.g.a. obstruktionaldrig kommer fram till ett avgörande skulle ocksåpåskyndas. En sådan lagreglering finge omgärdas med vissaregler för när dessa kraftigare åtgärder skulle fåförekomma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot den som medvetetuteblir från rättegång.
mot · GG02Ju413 · 1993-01-26 00:00:00 — Domstolarnas organisation har, efter det att regeringenåterkallat uppdrag i denna del,utretts inom och redovisats idepartementspromemorian (1992:38) Domstolsväsendet --Organisation och administration i framtiden.I nämnda promemoria har föreslagits att de minstatingsrätterna skall slås samman med andra för att skapabärkraftiga enheter för framtiden.Sollefteå tingsrätt, som tillhör denna kategori, skulle,om detta förslag realiserades, sammanföras medÖrnsköldsviks tingsrätt.I remissbehandlingen av promemorian har Hovrättenför Nedre avstyrkt en nedläggning av Sollefteåtingsrätt och därvid anfört de stora avstånden och densämre service, som skulle drabba dem, som omfattas avdenna tingsrätts upptagningsområde. Hovrätten hävdarockså, att det vid de tillfällen, då mer än en domare krävsvid en domstolsförhandling, sådana kan ''lånas'' ut frånhovrätt eller annan närliggande tingsrätt.Motsvarande synpunkter framkom också vid denhearing, som arrangerades i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GG02Ju414 · 1993-01-26 00:00:00 — I har vi flera tingsrätter som riskerar att läggasner, vilket skulle vara mycket beklagligt med tanke på denlokala förankringen och närheten.I den promemoria om tingsrätternas framtidaorganisation, som upprättade sedanDomstolsutredningen fråntagits organisationsfrågan,föreslogs att 24 av 97 tingsrätter skulle avvecklas. Av dealternativ som övervägdes var förslaget att en fjärdedel avtingsrätterna skulle läggas ned det minst drastiska.Förslaget, som remissbehandlas tillsammans medDomstolsutredningens förslag, har skapat mycken oro.Beklagligtvis valde regeringen att bereda denna viktigafråga utan det breda parlamentariska inflytande som bordevara naturligt i frågor kring rättsväsendet.I budgetpropositionen berörs inte organisationsfrågan isak.En viktig utgångspunkt i direktiven tillDomstolsutredningen var domstolarnas lokala förankring.Under det av utredningen påbörjade arbetet medtingsrätternas organisation utarbetade Statskontoret enmodell för en framtida tingsrättsstruktur. Den innebär attdet skulle vara möjligt att behålla ett stort antal tingsrättersdömande verksamhet genom att den största tingsrätten irespektive län åläggs ansvar för bl.a. budget- ochpersonalfrågor. Detta möjliggör en önskvärddecentralisering av ansvar och befogenheter frånDomstolsverket. I det fortsatta beredningsarbetet bördenna organisationsmodell noga övervägas, eftersomriksdagen därigenom kan undvika den massnedläggning avtingsrätter som regeringen förordat i sitt PM. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tingsrätternas organisation.
mot · GG02Ju416 · 1993-01-26 00:00:00 — Den nya kommunallag som trädde i kraft den 1 januari1992 ger de kommunalt förtroendevalda rätt till fullersättning för förlorad arbetsinkomst med ett undantag --nämndemän.Nämndemän har nämligen somhuvudman trots att de utses av kommunfullmäktige. Detinnebär att de inte kommer i åtnjutande av de kommunalareglerna om ersättning för förlorad arbetsförtjänst.Situationen är otillfredsställande och försvårar denallsidiga sammansättning av nämndemannakåren somriksdagen tidigare uttalat sig för.Genom att införa individuell rösträtt för nämndemännenhar givit uttryck för deras viktiga roll irättsskipningen. Det medför också krav på adekvatinformation och utbildning för att nämndemän skall kunnafullfölja sina uppgifter på ett bra sätt.Nämndemännen utför för samhället och enskildamänniskor viktiga uppgifter i våra domstolar. Deras roll ochbetydelse i den moderna rättsstaten har betonats i mångasammanhang. Därför är det viktigt att förutsättningarskapas för att nämndemannakåren skall ha en bred ochallsidig sammansättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en översyn aversättningsreglerna för nämndemän görs.
mot · GG02Ju418 · 1993-01-26 00:00:00 — Den framtida utformningen av tingsrätternasorganisation har varit föremål för diskussionoch utredande. Det har då bl a föreslagits att ett antal av demindre tingsrätterna skulle slås samman till större enheter.För vidkommande skulle detta betyda att 3 av de4 nuvarande tingsrätterna skulle försvinna. Detta skulleinnebära att det geografiska avståndet mellan allmänhetenoch tingsrätten skulle öka men också att andra betydandeförluster av närhet och kompetens skulle ske på de orter därden ordinarie tingsrättsverksamheten försvinner. Närhetenär inte bara viktig i domstolens dömande funktion utanockså i andra ärenden som inskrivningsärenden o dyl. Ennedläggning skulle innebära att de aktuella orterna tömdespå juridisk kompetens i form av den nuvarande tingsrättenspersonal, men det skulle också innebära en betydande riskatt bl a den kompetens som finns på dessa orter i formav bl a praktiserande advokater skulle upphöra.De små tingsrätterna har visat sig vara resurssnålaenheter som på ett mycket bra sätt har skött de uppgiftersom de har sig ålagda. Rättsäkerheten är stor då det viddessa tingsrätter finns en god och väl förankradkännedom om orterna/bygderna och de i övrigt rådandelokala förhållandena. En koncentration av tingsrätternaskulle rimligen inte ge någon ekonomisk besparing, då detpå de orter till vilka tingsrätternas verksamhet skullekoncentreras skulle behöva ske antingen lokalutbyggnadereller rent av uppförande av helt nya byggnader. Till dettakommer ökade kostnader för resor för alla parter.En nedläggning av tingsrätter skulle varken stärkarättssäkerheten eller ge någon form av besparing. Det ärdärför viktigt att slår fast att den nuvarandetingsrättsorganisationen är den organisation som också börgälla . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bibehållande av dennuvarande tingsrättsorganisationen.
mot · GG02Ju419 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättningen till nämndemän m.m. Ovanstående citat ur pekar på det stora värdet avlekmannainslaget i svensk rättstradition.Nämndemannakåren uppvisar dock en dåligrepresentativitet. har reageratpå detta. Det är djupt otillfredsställande att situationenännu är sådan att t.ex. industriarbetare i endast mycket litenomfattning förekommer som nämndemän medan personermed samhällsvetenskapligt och administrativt arbete äröverrepresenterade liksom pensionärer.Olika orsaker finns säkert, men ersättningen är enligtmin uppfattning en av de viktigaste. Nuvarande regler gördet svårt för många grupper, särskilt lågavlönade, att ta påsig ett nämndemannauppdrag. Samma regler bör, enligt minmening, gälla för nämndemän som för andraförtroendevalda som väljes på samma sätt. Således börkommunallagens regler för ersättning gälla även förnämndemän.Ersättningsnormernas effekter på sammansättningen avnämndemannakåren har, liksom andra faktorer som kanpåverka rekryteringen, utretts av . Dåutredningsarbetet nu är avslutat bör det inte längre vara ettskäl för att avslå mina och andras motioner i dennaangelägna fråga. Det är nu dags att gå från utredning tillhandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen till nämndemän.
mot · GG02Ju420 · 1993-01-26 00:00:00 — I en särskild motion har Ny demokrati föreslagit att denpolitiska tillsättningen av nämndemän avskaffas(1992/93:Ju710).Sammansättningen av nämndemannakåren kanifrågasättas från social, åldersmässig och könsmässigsynpunkt. I den här motionen lämnas ett förslag som syftartill att få en jämnare och bättre ålderssammansättning blandnämndemännen.Nämndeman får inte vara äldre än 60 år.Nämndemännen indelas och utses i tre jämnstoraåldersgrupper, t ex 18--30, 30--45 och 45--. Domstolenskall sträva efter att hålla en jämn åldersfördelning dånämndemän kallas till tjänstgöring, dock inte i ungdomsmåldå nämnden bör bestå av ungdomar eller enmajoritet av ungdomar. Domstolen skall dock alltidvinnlägga sig om att få så många yngre nämndemän sommöjligt att tjänstgöra.Nämndemannainstitutet måste reformeras i fråga omålderssammansättningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna för rekrytering avnämndemän bör ändras så att det blir en jämnareåldersfördelning i domstolen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den som fyllt inte börtjänstgöra som nämndeman i domstol,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna måste ändras så attyngre nämndemän tjänstgör i ungdomsmål i enlighet medvad som förordas i motionen.
mot · GG02Ju421 · 1993-01-26 00:00:00 — Rättegångsreglerna lägger vissa hinder i vägen för ettsystem med ungdomsdomstolar där ungdomar tjänstgörsom domare, åklagare och försvarare i ungdomsmål.Enligt uppgift finns den här typen av domstolar, dvsdomstolar där ungdomar dömer ungdomar, på försök bl a iUSA.Vi menar att förutsättningarna för att införa ett likartadförsöksverksamhet i bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna fören särskild ungdomsdomstol.
mot · GG02Ju423 · 1993-01-26 00:00:00 — Arvoden och andra ersättningar för nämndemän har i brev till skrivit om beskattning av reseersättningar:''Nämndemän och domstolstolkar får anses ha tjänsteställepå den faktiska arbetsplatsen (i regel domstolen) och inte ihemmet''. Detta innebär, att de ersättningarnämndemännen får för inställelse till förrättning ärbeskattningsbara.En nämndeman vid Tingsrätt har frånsin bostadsort till tingsrätten. Hon tjänstgör 8 gånger underåret och uppbär i reseersättning 8 x 240:-, summa 1 920:-.Eftersom hon är pensionär, har hon inga andra reseavdragoch får alltså betala skatt på hela summan. En annannämndeman bor i och tjänstgör vid Hovrätten iUmeå dit avståndet är 17 mil.Riksskatteverket anser tydligen att en nämndeman är enanställd som flyttar intill sin arbetsplats somdomstolarna anser att uppdragen ska spridas så man får engeografisk täckning av domstolarnas områden.Nämndemännen i Hovrätten har en grunddagpenningom 300:-. Till detta kan ersättning för förloradarbetsförtjänst utgå, dock med högst sammanlagt 600:- perdag. Traktamente utgår ej trots att förrättning vid hovrättkan ta i anspråk.Vid senaste utredningen om nämndemän i domstolarsas, att dessa skulle väljas så att de i ålder, kön ochgeografisk spridning representerar det svenska folket. Manförsöker även få en yrkesmässig spridning.Med bestämmelser omreseersättningar, högsta belopp om 600:- för förloradarbetsförtjänst och ingen ersättning för fördyradelevnadsomkostnader i samband med förrättning, föreliggerrisk att nämndemannen är en pensionär som bori den centralort där domstolen är belägen. Detta kan intesägas uppfylla de mål om spridning som angetts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ändrade regler förnämndemäns arvoden, reseersättningar och traktamenten.
mot · GG02Ju501 · 1993-01-26 00:00:00 — Ständigt får vi ta del av uppgifter om narkotika på vissaav våra fängelser. Personalens klagomål blir allt högre.Missbruket medför bråk och ställer ofta till trassel. Försökmed omfattande rehabiliteringsåtgärder misslyckas.Tanken är att fängelserna skall erbjuda en human ocheffektiv kriminalvård. Detta är emellertid inte liktydigt medlagar som omöjliggör nödvändig kontroll och övervakningav såväl internerna som deras besökande. Med nuvarandelagstiftning kan uppenbarligen inte en effektiv kontrollutövas. Resultatet blir att man offrar en mängd människori förment humanitet. Detta är inte rätt. Det enda humanaär att ändra lagarna så att de ger personalen lagligt stöd attutöva noggrann kontroll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagändring i syfte att stoppaknarkmissbruket på våra fängelser.
mot · GG02Ju502 · 1993-01-26 00:00:00 — Frågan om hur man kan förebygga återfall i våldtäkt haraktualiserats . Återfall i våldtäkt är jämförtmed återfall i andra brott relativt ovanligt. Man räknar meden frekvens på mellan enligt svenska ochinternationella undersökningar.Våldtäkt är ett allvarligt brott. Redan ett återfall är ettför mycket och ett allvarligt varningstecken. Flera återfallinnebär uppenbar risk för ytterligare återfall. Detta innebäratt kraftfulla åtgärder måste vidtas för att förebygga återfalloch att ytterligare kvinnor utsätts för övergrepp.Idag finns medicin som nedsätter sexualdriften,cyproteronacetat (Androcur), som använts mycket iEuropa men endast i mindre omfattning i Sverige.Experternas uppfattning om läkemedlets värde går isär.Läkarna inom kriminalvården är intresserade avkontraktsvård för våldtäktsmän. Skyddstillsyn skulle kunnakombineras med psykoterapi och medicinering. En annantanke är att införa medicinering som förutsättning förpermission från fångvårdsanstalten. Det finns också de somhelt tar avstånd från medicinering för att minskasexualdriften.På grund av det allvarliga övergrepp som våldtäkt utgöroch den oklarhet som råder om lämpliga förebyggandeåtgärder och behandling av de aktuella männen anser jag attdet behövs såväl en översyn av lagstiftningen som en samladbedömning av tillgängliga behandlingsmetoder för attförebygga att ytterligare kvinnor utsätts för övergrepp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av lagstiftningen omvåldtäkt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behandling av våldtäktsmän.