mot · GG02T71 · 1993-03-23 00:00:00 — Nya lösningar, som t.ex. administrativhantering, bör prövas.Ett kapacitetsstarkt och säkert farledssystem är en avförutsättningarna för att svenska varor skall kunnatransporteras till andra marknader men också för att densvenska kustsjöfarten skall kunna utvecklas.Regeringen bör därför redan nu lägga fast en tidsplan förgenomförande av de farledsprojekt som redovisas ipropositionen, Rödkobbsleden, Sandgrönnleden ochFlintrännan.Vi konstaterar med beklagande att regeringen inte sersjöfarten som en del i ett integrerat infrastruktursystem.Istället konstaterar regeringen uppgivet att utformningen avett framgångsrikt kustpendelsystem kommer att bli alltfördyrt för den enskilde redaren. Man konstaterar attsamarbete krävs mellan redare, transportköpare och andraintressenter men tror uppenbarligen inte att något sådant ärmöjligt.Vi är av en annan uppfattning och anser att hamnarnaoch sjöfarten bör integreras i en samordnad infrastruktur.En utredning bör därför tillsättas med uppdraget attutreda sjöfartens roll i den framtida trafikpolitiken. Iuppdraget bör bl.a. ingå att utreda förutsättningarna försvensk kustsjöfart och de europeiska sjövägarnas betydelseför vårt land.Våra förslagVi föreslår att regeringen redan nu lägger fast en tidsplanför genomförande av farledsprojekten ,Sandgrönnleden och Flintrännan.Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredningmed uppdraget att utreda sjöfartens roll i den framtidatrafikpolitiken.Flyg-och luftfartLuftfartens infrastruktur har en avgörande betydelse förden nationella trafikförsörjningen. Att med flyg kunna resafram och tillbaka till och från alla regioner iSverige innebär en väsentlig del i uppfyllandet av dettrafikpolitiska delmålet om regional balans. Ett inrikesflygnät som har nationell täckning är viktigt för attnäringslivet skall utvecklas och för att de regionalpolitiskamålen om likvärdig service och likvärdiga levnadsvillkor ihela landet skall kunna infrias. Otillräckliga investeringar iluftfartens infrastruktur eller bristande lönsamhet itrafikutövningen kan leda till att de regionalpolitiska målenäventyras.Luftfartsverket skall bedriva sin verksamhet på rentaffärsmässiga grunder. Finansieringen skall ske medavgifter och ägarnas krav på avkastning, soliditet ochproduktivitet skall uppfyllas. Detta innebär också attinvesteringarna skall göras på affärsmässiga grunder, vilketmedför att de skall finansieras med eget kapital och ge denavkastning som är fastställd av ägarna.De krav som ägarna nu har på Luftfartsverketsavkastning och soliditet samt restriktionerna beträffandeinvesteringsnivå och kreditvolym medför attinvesteringsbehovet är betydligt större änden investeringsvolym som kan genomföras.Nu aktuella och tidigare satsningar på infrastruktureninom väg- och järnvägsområdena bör kompletteras medinsatser inom Luftfartssektorn.En stor del av investeringar utgörs avmiljö-, säkerhets- och arbetsmiljöinvesteringar. Dessa gerinte någon omedelbar avkastning i företagsekonomiskmening men måste prioriteras av andra skäl. Det finnsdärför ett antal investeringsobjekt av underhålls- ochkapacitetskaraktär som måste skjutas framåt i tiden trots attde är mycket angelägna för verksamheten som deskulle medföra betydande sysselsättning om degenomfördes.Luftfartsverket har beredskap att med kort varseltidigarelägga igångsättningen av ett antal investeringar omsammanlagt ca . Dessa medel bör anvisasöver statsbudgeten på samma villkor som föreslås för desärskilda infrastrukturinvesteringarna i vägar ochjärnvägar.InformationsteknologiDe stora investeringar som sker i vägar och järnvägsyftar i första hand till att ge bättre förutsättningar förekonomisk tillväxt. Vårt lands geografiska läge motiverarkraftfulla insatser.Det finns dock en risk att framtidssatsningar alltförensidigt baseras på gamla infrastruktursystem.Framväxande system, som t.ex. informationsteknologi,måste också integreras i samhällsplaneringen. Regeringenhar överhuvudtaget inte berört vikten av insatser inom dettaområde.I andra länder görs nu framsynta insatser inominformationsteknologin. Det är en stor brist att regeringeninte behandlat insatser inom dessa nya områden.Regeringen bör återkomma till i samband medkompletteringspropositionen med förslag till långsiktigainsatser.TelekommunikationerYtterligare ett betydelsefullt område är en fortsattutbyggnad av telekommunikationsområdet. Ett väl utbyggtnät för informationsbehandling och telekommunikation ären nödvändig förutsättning för den svenska industrinskonkurrenskraft. Ett väl utbyggt telenät underlättar såvälen regional spridning i landet av olika produktionsenhetersom internationell kommunikation. Goda elektroniskakommunikationsnät ger dessutom en stor flexibilitet iproduktionsplaneringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att under /94 beslutartidigarelägga investeringar i vägar och järnvägar för utöver regeringens förslag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökadeplaneringsramar vad avser anslaget B 2. Drift och underhållav statliga vägar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökadeplaneringsramar vad avser anslaget B 4. Byggande avlänstrafikanläggningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade planeringsramar vadavser anslaget B 6. : Särskilda bärighetshöjandeåtgärder,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade planeringsramar vadavser anslaget C 2. Drift och vidmakthållande av statligajärnvägar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en planeringsram förväginvesteringar på --2003,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en planeringsram förjärnvägsinvesteringar i stomjärnvägar på 45 miljarderkronor --2003,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en planeringsram förbärighetshöjande åtgärder på vägnätet på 15 miljarderkronor --2003,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en planeringsram förinvesteringar i länstrafikanläggningar på 20 000 000 000 krunder perioden --2003,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en planeringsram för underhållav järnvägar på 15 --2003,11. att avslår propositionens förslag att medgeVägverket och att tillsammans få ta upp lån iRiksgäldskontoret under /94--1995/96 intillett sammanlagt belopp av högst 36 för nyainvesteringar,12. att avslår regeringens förslag att bemyndigaregeringen att för perioden besluta om en låneram iRiksgäldskontoret för investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar upp till ett belopp av ,13. att avslår regeringens förslag att bemyndigaregeringen att besluta om den slutliga fördelningen avlåneramen mellan och samt mellan åroch ändamål,14. att avslår regeringens förslag att bemyndigaregeringen att besluta om de förändringar i givnabemyndiganden för och som ärpåkallade av den nya finansieringsmodellen,15. att begär att regeringen senast ikompletteringspropositionen återkommer med ettfinansieringsförslag avseende infrastrukturinvesteringarsom beaktar vad uttalat i frågan,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tidsplan för genomförande avfarledsprojekten , Sandgrönnleden ochFlintrännan,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning med uppdrag attutreda sjöfartens roll i den framtida trafikpolitiken,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till insatser inominformationsteknologiområdet.