mot · GG02Ub482 · 1993-01-26 00:00:00 — LäroplansfrågorFörändrade statsbidrag och styrsystem för skolansverksamhet har inneburit att huvudansvaret för skolansverksamhet nu vilar på kommunerna. Inom kommunernapågår en decentralisering av ansvaret till deenskilda skolorna. Det är en utveckling vi bejakar.En över hela landet likvärdig skolpolitik skall, i ettdecentraliserat samhälle, uppnås genom skollag, läroplan,tim- och kursplaner, lärarutbildning och olika former förutvärdering av skolans arbete. Den för grundskolangemensamma läroplanen blir ett viktigare instrument ännågonsin tidigare. Den kraftiga ökningen av privata skolorställer också ökade krav på läroplanen som styrinstrumentför en likvärdig skola.En tradition i arbetet med tidigare läroplaner har varitsträvan att nå en så bred uppslutning kring dem att dekunnat ges hög legitimitet bland lärare och annanskolpersonal och också haft sådan varaktighet att de merlångsiktigt kunnat påverka skolans arbete. Det är därförbeklagligt att förändringarna av direktiven för läroplanensarbete inte föregicks av försök till bredare förankring ochstörre hänsyn till kritikers synpunkter.Vi förutsätter att regeringen, när nu läroplanskommitténlagt sitt betänkande, strävar efter en bred samsyn iläroplansfrågorna. Faran med förhastade beslut i sålångsiktiga frågor är större än bekymren med att ytterligarenågon tid arbeta med läroplan.Vi vill nedan framföra ett antal förslag, som knyter antill det läroplansbetänkande, som nyligenremissbehandlats.Gemenskap och delaktighetEn ny läroplan måste betona gemenskap och delaktighetsom viktiga mål för skolans verksamhet. Den integration avhandikappade elever, som är en självklarhet i densvenska skolan har uppnåtts genom att dessa mål ställts icentrum för skolplaneringen. De har också betytt att skolansträvat efter att stödja barn med särskilda behov iskolarbetet inom klassens och kamratgruppens ram, ochinte genom segregerade lösningar.I ett läge med svåra ekonomiska avvägningar ochuppsplittring i kommunala och privata skolor är risken storatt en positiv utveckling bryts om inte läroplanensambitioner är tydliga.Gemenskap och delaktighet skall, enligt vår mening,vara tydliga mål i en kommande läroplan.Detta bör ges regeringen till känna.En skola som fostrarTill skolans grundläggande uppgifter hör att förademokratins värderingar och respekten för människor ochmiljö vidare till en ny generation.I av stora förändringar blir de etiska frågornaviktigare än kanske . Skolan måste därförges utrymme för att bearbeta normer och värderingar.Skolan skall sträva efter att skapa respekt och förståelsemellan elever och mellan elever och de vuxna i skolan. Barnoch unga måste få känna att de respekteras av vuxna ochkamrater i skolan och stödjas till självrespekt och tro på sinförmåga.Individens politiska och religiösa övertygelse måstemötas med respekt och alla barn, vuxna och föräldrar skallkunna känna sig lika välkomna i skolan. Därför tar viavstånd från det sätt på vilket skolministern utformatdirektiven till läroplanskommittén i fråga om etikoch västerländsk humanism. Hon bortser ifrån såvälsvårigheterna att finna en gemensam uppfattning om hurkristen etik och västerländsk humanism ska uttolkas somdet faktum att ingen religon utvecklats av att kommenderasfram av dem som fått makt att besluta.Den oroande ökningen av främlingsförakt också blandbarn och unga måste motverkas av skolan. Verkliggemenskap mellan barn med olika bakgrund är ett viktigtmål, som kan nås genom att skolan samverkar med hemmenoch ger barn och unga kunskap om olika kulturer.ANT-undervisningSkolan har spelat en viktig roll för att motverkatobaksanvändning och skjuta upp ungdomarnasalkoholdebut. En aktiv agitation mot narkotika har bidragittill att vid en internationell jämförelse drabbatsmindre hårt av narkotikamissbruket än vissa andra länder.Det är därför vi med stor oro konstaterar attundervisningen om alkohol, narkotika och tobak tenderaratt minska. En undersökning, som CAN genomförtvisar att allt fler elever får ingen eller endast litet ANT-undervisning. av eleverna hade inte fått någonANT-undervisning alls augusti -- mars1991/92. Undersökningen visar också på att ungdomarna nuanvänder betydligt mer alkohol än under mitten på 80-talet.Tobaksrökning bland barn och ungdom visar också på enoroande ökning. Därtill kommer det allt mer utbreddamissbruket av s.k. anabola steroider, som påverkat mångaungdomar mycket allvarligt.ANT-undervisningen i skolan får inte vara beroende avtillfälliga kampanjer eller särskilda markeringar frånriksdagens sida från gång till annan. Missbruksfrågorna hosbarn och unga måste tas på så stort allvar att skolanslångsiktiga ansvar för en god ANT-undervisning görs tydligti läro- och kursplaner.Vad ovan sagts om ANT-undervisningen i skolan bör gesregeringen till känna.Praktiskt-estetiska ämnenEn god skola måste kunna engagera de unga ochstimulera deras nyfikenhet. All skolans verksamhet måstepräglas av ett skapande arbetssätt, där barnens vilja att sökaoch bearbeta kunskap sätts i centrum. Debatten om deestetiska och praktiska ämnenas roll i skolan har visat derasbetydelse för hälsa och kultur, men också för att stimuleratill inlärning inom de mera traditionella kunskapsämnena.Vi motsätter oss därför en kraftig neddragning avundervisningen för alla elever i ämnen som gymnastik, bild,hemkunskap och slöjd. Risken är uppenbar att det kommeratt ställa elever och föräldrar i svåra valsituationer mellan åena sidan det kortsiktigt lönsamma och en långsiktigtinnehållsrik grundskoletid. För många elever kan enminskning av den obligatoriska undervisningstiden ipraktiskt--estetiska ämnen bli direkt hämmande påinlärningen och glädjen i skolarbetet som helhet.I stället bör ett kreativt samarbete mellan detraditionella kunskapsämnena och de praktiskt--estetiskaämnena utvecklas. Språk och matematik kan tränas ihemkunskap och slöjd. Musiken kan innehålla moment frånhistoria, religionskunskap och andra delar av desamhällsorienterade ämnena. Sången kan på nytt komma ini språkundervisningen och dramat vara en form att görasamhällskunskapen och svenskundervisningen levande.Ett aktivt kulturliv på en skola medverkar ocksåpåtagligt till att förbättra skolmiljön. Den sammanhållnagrundskollärarutbildningen ger mångsidiga ochmångkunniga lärare och ökar förutsättningarna för ettkreativt arbetssätt och samverkan i lärarlag. Vad ovan sagtsom utrymme och arbetssätt för estetiska och praktiskaämnen i skolan bör ges regeringen till känna.Orienteringsämnen läroplan har inneburit en god förutsättning fören positiv utveckling av undervisningen i tidigare enskildaämnen som historia, religion, biologi och kemi. Genomblockundervisningen har eleverna lättare kunnat förståövergripande sammanhang och undervisningen givitsutrymme att möta nya behov som t ex kraven på ekologisktförhållningssätt. När förslaget till läroplan åter vill upprättagränser mellan de olika ämnena är det en återgång till ettarbetssätt, som befrämjar sektorisering i stället förhelhetssyn. Mot detta har bl a miljöorganisationernaprotesterat kraftigt. Effekterna förstärks av attbetygsberedningen föreslår att betyg ges i varje enskiltämne i . Det föreslagna systemets bristerillustreras tydligt av att man för att t ex möta behoven inommiljöundervisningen inrättar ytterligare ett ämne; teknikoch miljö. I stället för ytterligare uppsplittring föreslår vi attgrundskolan också i en ny läroplan behåller deblockövergripande orienteringämnena.I läroplansförslaget föreslås en kraftig nedskärning avden obligatoriska undervisningen i dessa ämnen.Bakgrunden är främst en kraftig ökning av utrymmet förprofilering för den enskilda skolan och kommunen ochökade fria val för eleven. Vi bejakar till fullo den nyagymnasieskolans möjligheter för eleverna att själva välja sinutbildningsinriktning. Vi ställer oss emellertid avvisande alltför kraftig uppsplittring av kunskapsbasen i engrundskola, vars uppgift är att ge samtliga medborgare engod grund för fortsatta studier och val.För religionskunskapen betyder kommitténs förslagnärmast en halvering av den gemensammaundervisningstiden. Vi vill därför erinra om att t om för gymnasieskolan betonade att religionskunskapsämnetvar av den betydelsen för ungdomarnas möjlighet attbearbeta svåra etiska problem att det borde omfatta allaungomar. Barn och unga behöver kunskap om det svenskakulturarvet och den kristna tradition, som i mycket präglatvårt land. Begrepp som och ''den gylleneregeln'' stärker deras möjligheter att ta till sig den svenskabokskatten. En djupare kunskap om andra religioner ökarförståelsen mellan folken och motverkarfrämlingsfientlighet.Barnens behov av goda kunskaper om olika religionerstärks också av en ökad internationalisering. När människormed olika bakgrund samarbetar i olika företag, knyterhandelskontakter eller studerar tillsammans behövskunskaper om hur religionen påverkar synsätt ochtraditioner. Också denna synpunkt ökar ytterligaretveksamheten till förslaget om minskadreligionsundervisning. Vad ovan sagts om timplanensutformning och religionsämnets ställning i skolan bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gemenskap och delaktighetskall vara viktiga mål i en kommande läroplan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ANT-undervisningens ställning iläro- och timplaner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utrymmet för de praktiskt-estetiska ämnena i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetssättet i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om timplanens utformning ochreligionsämnets ställning i .