mot · GH02Ub3 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan I förslaget till ny läroplan för betonas starktatt svensk skola måste förbereda ungdomen för ett livi ''en gränslös värld'' präglad av ''stark internationalisering''som det framhålls att ''är ettinvandrarland'' -- ett förhållande som är mer accentuerat äntidigare. kan därför utan tvekan karakteriseras som''ett mångkulturellt samhälle''. En av de slutsatser somregeringen drar av dessa faktiska förhållanden är att vårtland genom de många flyktingarna och invandrarna, där''alltfler kommer också från avlägsna länder'' får sitt egetkulturella liv berikat. ''Det vidgar och berikar barns ochungdomars perspektiv. Det svenska samhället bör dockeftersträva att bättre än tillvarata och dra nytta avden tillgång som invandrares annorlunda kunskaper ocherfarenheter utgör. ''Utifrån dessa utgångspunkter är det helt följdriktigt attett av de utmärkande dragen för de lagda förslagen är attundervisningen i svenska och främmande språk för de barnsom har svenska som modersmål kraftigt förstärks och attmålen sätts högt.Det ter sig då motsägelsefullt att när det gällerundervisningen i svenska som andraspråk (Sv 2) förinvandrarbarn så föreslås en försvagning av villkoren fördenna undervisning. Detta kommer tyvärr att få negativaeffekter för Sv 2. Det gäller såväl för dess ställning ute i detkommunala skolväsendet som för lärarutbildningen ochforskningen i ämnet.Läroplanskommittén tog i sitt slutbetänkande''Kursplaner för '' upp Sv 2 till behandling. Sv2 betraktades där som ett särskilt, självständigt ämne vilketmarkerades genom en egen kursplan som angavundervisningens syfte, formulerade dess mål och redovisadede grundläggande principerna för undervisningen. I dettafall gäller det ett mycket speciellt ämne med dessannorlunda förutsättningar jämfört med undervisningen isvenska för barn med detta språk som modersmål.Kommittén tog fasta på den gynnsamma utveckling sompräglat undervisningen i Sv 2 sedan början av 80-talet.Forskning och lärarutbildning i ämnet har gett en status somsatt goda spår i undervisningen ute i skolorna -- även ommycket ännu återstår att göra. Därför möttesLäroplanskommitténs förslag med tillfredsställelse av demsom arbetar med Sv 2 som lärare, lärarutbildareoch forskare.Propositionen går emot ochberövar Sv 2 ställningen som självständigt skolämne ochmenar att ''någon kursplan i ämnet bör inte fastställas''.Detta innebär en radikalt förändrad syn -- till det sämre.Förslaget motiveras med ''de svårigheter som ärförknippade med att tillämpa den valda strukturen påkursplaner''. Det går inte att lägga samma slagsutvärderingsmallar och betygsättningskriterier i åk 5 och åk9 på Sv 2 som i andra ämnen. Men det är enligt vår meninginget motiv för att slopa kursplan för Sv 2.Att ett skolämne har en självständig plats i läroplanenoch en egen kursplan är av avgörande betydelse för dessposition på olika nivåer i utbildningssamhället. Det betyderett helt annat utgångsläge vid skolarbetets planering ikommunerna. Det ger högskolor och universitet underlagför att kunna och våga utbilda lärare i ämnet.I dagens debattläge kring den svenskainvandrarpolitiken ger propositionen helt felaktiga signaleroch för dessutom fram en annan målsättning än den somLäroplanskommittén föreslagit. Dess målskrivning varformulerad så ''att utveckla en språklig säkerhet för attkunna vilja och våga använda svenska språket i olikasammanhang och därmed använda det som ett förstaspråk''.Statsrådet anger nu att syftet med undervisningen i Sv 2''är att ge elever med annat modersmål än svenska sådanakunskaper att de kan övergå till denreguljära undervisningen i svenska''. Vi befarar att det kanleda till att kommunerna placerar invandrarelever iden vanliga undervisningen i svenska.Göteborgs universitet vänder sig med skärpa mot tankenatt syftet med undervisningen i Sv 2 skulle vara att så snartsom möjligt kunna föra över invandrarelever från Sv 2 tillden vanliga undervisningen i svenska för majoritetselever:''Denna målsättning har under de gångna decennierna varitödesdiger för minoritetselevernasandraspråksinlärning. -- -- -- De har utlovats en medsvenska majoritetsbarn och -ungdomar jämlik utbildning såatt de skall kunna leva och verka i det svenska samhället påsamma villkor som elever vilka har svenska sommodersmål. Detta mål är realistiskt att uppnå omminoritetseleverna ges möjlighet att lära sig sitt andraspråksvenska på sina egna villkor och inte på de villkor som gällerför dem som har svenska som modersmål.'' Vi delar dennauppfattning.Om denna målsättning överges riskerar vi att inom kortfå en generation unga invandrare som språkligt är allvarligthandikappade. Detta leder till en social situation sominnebär stora problem för ungdomarna och för helasamhället. Oroande tecken finns redan: Högaarbetslöshetstal jämfört med majoritetsungdomarna,gängbildning, våld, etc. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målsättningen för svenska somandraspråk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att svenska somandraspråk får en självständig ställning och en egenkursplan.