mot · GH02T24 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:38 Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. SammanfattningRegeringen bör utvärdera effekterna på landsbygdenav den förändrade organisation som genomfört.Postverket bör tillsammans med postgirot få fullständigabankrättigheter, varvid bankernas s k räntegap kundeutmanas. Skyldigheterna för , som beskrivs iden föreslagna postlagen, bör kompenseras avkonkurrensfördelar gentemot andra företag, som endaståtar sig de lönsamma delarna av postverksamheten.Ilikhet med de flesta andra länder bör ha en ''publicpostal service'', som är momsbefriad. bör alltsåinte bolagiseras. Postlagen och övriga lagändringar blirdärmed onödiga.Utvärdera de organisatoriska förändringarna! Ge Postenbankrättigheter!Postverket har divisionaliserats. Erfarenheterna frånlandsbygden tyder på att de rationaliseringsvinster manräknar med inte kommer att uppnås. Särskilt på landet ärdet en fördel att ha en postmästare med överblick över helaverksamheten. Samordningen blir bättre och kan sparapengar.Den nedläggning som planeras av 750 av de 2 000postkontoren och minskning av personalen från 60 000 till50 000 blir en allvarlig försämring för landsbygden. Dedrastiska åtgärderna motiveras av att ny teknik har igrunden förändrat förutsättningarna för posten. Blixtsnabboch billig fax runt hela jorden tar över en stor del av breven.Behoven av kassatjänster över disk har minskat.I stället för neddragning bör man söka nya uppgifter.Den kvalificerade postpersonalen kunde t ex åta sigbanktjänster. Tillsammans med Postgirot kunde Postverketfå fullständiga bankrättigheter. Bankerna tillåter sig nu enmycket stor skillnad mellan in- och utlåningsräntor, det s kräntegapet. Posten skulle kunna utmana bankerna ochdärmed pressa ned räntan i landet.Postverket har framgångsrikt samarbetat medkommunerna om sociala tjänster. har samordning avpostverksamhet fungerat bra i kommundelscentra med t exhandeln och bibliotek. Intrycket är emellertid splittrat. Enutvärdering av de organisatoriska förändringarna bör skeoch fördelarna med att låta posten utföra alla banktjänsterbör därvid undersökas.Konkurrensfördelar är motiverade. Bolagisera intePostverket!Nu möter Posten konkurrens av företag som bara tar åtsig de lönsamma delarna av verksamheten. Regeringenföreslår att ska bolagiseras. Med nu gällandekonkurrenslagar skulle detta tvinga Posten att konkurrerapå lika villkor med företag som inte har någon skyldighetatt nå hela landets alla invånare. Bolagiseringen innebär tex enligt propositionen att Posten skulle tvingas betalamoms på brev, vilket beräknas höja portot för ett vanligtbrev till Kr 3:60. Det finns inga fördelar med detta.Sveriges Postverk har varit ett statligt ämbetsverk i 350år och skött sina uppgifter med mycket stor tillförlitlighet.Affärsverksformen har inte hindrat Posten från att göra deförändringar man anser vara viktiga.Det är mycket få länder som inte har en offentligpostverksamhet, ''public postal service'', som är befriad frånmoms och från de konkurrensregler som gäller för bolag.Jag kan inte se någon anledning att i detta fall skulleavvika från mönstret i de flesta länder i vår närhet. Postenbör alltså också i fortsättningen vara ett statligtaffärsdrivande verk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär utvärdering urlandsbygdens synpunkt av organisatoriskaförändringar,2. att hos regeringen begär utredning ochförslag om att ge fullständiga bankrättigheter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt momsbefrielse förPostverket,4. att avslår regeringens förslag att bolagiseraPostverket.