mot · GG02Jo406 · 1993-01-26 00:00:00 — Laxfiskets utvecklingTotalt fanns tidigare ca 70 naturliga laxvattendrag kringÖstersjön. bedrevs laxfisket iälvarna och deras mynningar. Kustfisket ökade fram tillandra världskriget, och efter 1945 har havsfisketexpanderat. Havsfisket bedrevs då framför allt meddrivlinor, för att i stor omfattning bytas utmot de nya effektiva drivgarnen av syntetmaterial. Dessa äri dag helt dominerande. Havsfisket tog successivt en alltstörre andel av den totala laxfångsten och älvfisketminskade i motsvarande omfattning. I början på 1900-taletsvarade älvfisket för av den totala svenska laxfångsten i Östersjöområdet.Under 1980-talet togs i medeltal av all lax genom havsfiske, togs vid kustfisket och i älvarna.Det årliga uttaget totalt har legat runt ca3 000--. Därav har tagit ut ca . Flertalet laxar, , fångas med nuvarande intensitet i havsfisket redanunder sin andra vinter i havet, vid en vikt av 2--2,5 kg.Laxens tillväxtpotential utnyttjas inte.Efter ytterligare en vinter i havet skulle laxen ha vägtöver !Laxens nuvarande situationAv de ursprungliga 70-talet laxälvarna kring Östersjönfinns endast ett 20-tal kvar med naturlig reproduktion.Av dessa ligger merparten i , huvudsakligen iNorrbotten och . Mänsklig miljöpåverkan, dåframför allt vattenkraftsutbyggnaden, har totalt spolieratlaxreproduktionen och därmed utplånat flera naturligalaxstammar. Som kompensation har beslutats attvattenkraftsintressenterna skall svara för laxodling ochutplantering av laxsmolt i de utbyggda älvarna. odlasårligen ca två miljoner svenska laxsmot, för detta syfte årlig kostnad av ca 40 miljoner kronor.De odlade laxungarna är till skillnad från de vildalaxungarna i älven ej utsatta för ett naturligt urval. Detskyddade livet i odlingen medför att dessa smolt efterutsättning har stora svårigheter med sin anpassning tillnaturen, med hög dödlighet som följd. Detta kompenserarman genom utsättning av fler smolt. Dessa odlade laxar hari samma tillväxtområden som den vilda laxen.Fisket sker alltså här på blandade bestånd.Storleksförhållandet mellan odlad och vild lax i fångstenvar 50--50. är odlad lax. De massiva utsättningarna är anledningentill att havsfisket i har kunnat fortsätta.Laxbeståndet hålls alltså konstlat uppe på en hög nivå.Detta medför i sin tur att fångsten av naturlax blir alltförstor. För de odlade bestånden kommer i regel tillräckligtmånga laxar tillbaka till de utbyggda älvarna för att täckabehovet av nya utsättningar. Naturlaxen däremot tillåtsinte, genom det intensiva fisket, nå älvarna i sådanomfattning att ens beståndens fortsatta överlevnad ärtryggad. Situationen har förvärratsytterligare på grund av fisksjukdomar, då inte minst pågrund av sjukdomen kallad M 74. Sjukdomen är en störning i fosterutvecklingen somleder till laxynglets död. Detta drabbar laxyngel såväl iodling som i naturen och ingen av våra Östersjölaxstammartycks vara skonad. Dödlighet klassificerad som M 74 i naturbestånd var exempelvis förTorneälven , älv , Lödge älv , , . Man kan därav dra slutsatsen att resultatet av den leksom de redan alltför få laxarna i naturbestånden ger,drastiskt har försämrats.I den lista över hotade svenska ryggradsdjur somNaturvårdsverket och Databanken för hotade arter tagitfram klassas naturlaxen som hänsynskrävande (kategori f).Vissa populationer bedöms t.o.m. som akut hotade(kategori 1).Lekbestånden i de naturlaxförande älvarna utgörs nu iflera fall endast av något 100-tal laxar, i vissa älvar färre.Några exempel: förde 1986--1987 färre än 100laxar/år, och Öre älv inte mer än 10 laxhonor perälv!Med hänsyn tagen till sjukdomsbilden är det sannoliktatt dessa älvars bestånd redan är utslagna.En utrotning av naturlaxstammar innebär:förlust avoersättliga arvsanlag och därmed minskade möjligheter förlaxen som art att anpassa sig till framtidamiljöförändringar,förlust av en värdefull ekonomisktresurs,förlust av ett viktigt inslag i en levande älv.Något om laxfiskets ekonomiBiologiskt kan vi konstatera att nyttjandet av laxen såsom sker leder till en katastrof. Nyttjandet kan ejheller försvars rent ekonomiskt. SCB har beräknatdet totala förstahandsvärdet av det svenska yrkesfisketslaxlandningar till . Detta kan jämförasmed det svenska yrkesfiskets totala värde, som för sammaår var . Kostnaderna förkompensationsutsättningarna av smolt var ca40 miljoner kr/år.Rädda naturlaxen -- åtgärderFör att rädda den naturlekande Östersjölaxen och ökadessa bestånd till sådan storlek att de kanbeskattas, och då på ett biologiskt och ekonomisktförsvarbart sätt, måste följande åtgärder vidtas:Stopp förhavsfiske på blandbestånd. Havsfisket kan exempelviskompenseras med ett mer kustnära fiske på speciellaområden, och då på lax utsatt enligt metoden, fördröjdutsättning.Begränsning av fisket efter lax medmängdfångande redskap längs samt i ochstrax utanför älvarna. Detta kan exempelvis ske via inlösenav fiskerätter.Laxens generationscykel är ca sex till , från romtill uppstigande lekmogen fisk. Vid t.ex. en fördubbling avlekbeståndet tar det innan man når upp till fullsmoltproduktion samt fullt utnyttjande av älvarna, medutgångspunkt från dagens smoltproduktion. Sannoliktskulle biotopförbättrande åtgärder och stödutsättningarpåskynda beståndens uppbyggnad.I dag nyttjas endast 10--av älvarnas uppväxtområden, vilket ger ca 160 000 natursmolt . Ett fullt nyttjande skulle ge 1,15miljoner natursmolt eller -- om man så vill -- ett årligttillskott på naturlax.En beskattning av laxen i en sådan situation måste görasefter varje laxstams bärighet för att ej äventyra beståndet.Det innebär att fiske endast bör tillåtas i älv ellerälvmynning där en effektiv reglering kan ske. De därfångade fiskarna har dessutom då till fullo utnyttjat sintillväxtpotential.I betänkande (1991/92:JoU20)framhölls bl.a. följande:Utskottet vill för sin del framhålla att har ett stortansvar för laxens fortlevnad i Östersjöområdet.Angelägenheten att skydda kvarvarandenaturreproducerande laxbestånd understryks, vilketframhölls av dåvarande jordbruksministern, avatt laxreproduktionen i andra i storutsträckning upprätthålls på artificiell väg och är beroendeav svenskt avelsmaterial om ett lämpligt geninnehåll skallkunna behållas hos materialet (prop. 1984/85:143). Vadregeringen anförde och vad utskottet anförti frågan i bl.a. de avsnitt som här citerats är fortfarandegiltigt. Utskottet anser alltså att åtgärder bör vidtasför att få stopp på den pågående utarmningen av de vildanaturlekande populationerna. Regeringen bör enligtutskottets mening intensifiera de förhandlingar som iomgångar pågått för att få till ståndöverenskommelser med andra i detta syfte.Åtgärder bör vidtas för reglering av laxfisket i den svenskafiskezonen. är det angeläget att fiskerinäringensintressen i laxfisket beaktas, och att kompensation kanerbjudas, exempelvis kompensationsfiske vid fiskeplatserdit den ''fördröjt utsatta'' laxen söker sig. Det bör enligtutskottets mening vara en uppgift för regeringen atttillsammans med ansvariga myndigheter vidta de mått ochsteg som är möjliga och önskvärda i detta syfte.JordbruksdepartementetSom ett resultat av utskottets betänkande skriverjordbruksministern följande till Fiskeriverket:Regeringen övelrämnar jordbruksutskottets betänkande(1991/92:JoU20) till såvitt avser utskottetsuttalande om åtgärder för reglering av laxfisket i densvenska fiskezonen för överväganden om sådana åtgärder.FiskeriverketFiskeriverket har trots detta inte vidtagit några som helståtgärder till skydd för naturlaxstammar.Sannolikt beror detta på att verkets styrelse ej insettsituationens allvar, att en viktig art är på väg att utrotas. Degånger då frågan har behandlats av styrelsen ,och har bevarandeaspekten totaltfått ge vika för yrkesfiskets intressen.Vi har inte råd att förlora mer tid i denna viktiga fråga.Görs inget konkret till skydd för naturlaxstammarnakommer dessa att inom en mycket snar framtid och för allframtid att vara utslagna ur vår fauna.Det är därför nödvändigt att utan vidare dröjsmål vidtaåtgärder till skydd för den naturreproduceradeÖstersjölaxen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär beslut om totalfredning av lax i de till hörande uppväxtområdena isödra ,2. att hos regeringen begär beslut omytterligare begränsningar av fiske efter lax medmängdfångande redskap längs samt i ochstrax utanför älvarna,3. att begär att regeringen verkar för eninternationell överenskommelse om fredning av laxensuppväxtområden i hela .