ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N409 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättningen till små kraftproduktionsanläggningar Nuvarande ersättningsrekommendationer relaterarersättningen för kraft från små produktionsanläggningar tillråkrafttarifferna i regionen, den s.k.alternativkostnadsprincipen. Denna princip har i många fallvisat sig svårtolkad och flera tvister har uppstått, bl.a.därför att regelverket är ensidigt framtaget avdistributörerna genom sin organisation håller nu på att bli heltotillämpbar genom pågående förändringar på elmarknadendär råkrafttariffer hålls hemliga och paketavtal görs uppmellan råkraftleverantör och distributör.I dessa paket knyter råkraftleverantören distributörentill sig med energitjänster m.m. och den verkliga kostnadenför elleveransen blir svår att urskilja.I andra europeiska länder, bl.a. och ,har man löst detta problem genom att relatera ersättningenför kraft från små produktionsanläggningar tillslutförbrukarpriserna (hushållstarifferna) vilka alltidkommer att vara offentliga och enhetliga.Genom att välja en lämplig andel av denna tariff somersättning till producenten ges producenten skäligersättning för levererad kraft och distributören skälig vinstoch skälig ersättning för lokala nätkostnader. Detta systemhar fungerat mycket bra i de länder där det är infört och deteliminerar tvister om ersättningar och lokala nätkostnader.FörslagAvräkningspris mellan producent och distributör förkraft levererad från en elproduktionsanläggning under 1 500 kW skall vara en procentandel av energipriset idistributörens enkeltariff (eller motsvarande) enligtföljande:Produktionsskikt -- kWhTill producentenTill distributören0--1 000 00090%10%1 000 001--3 000 00080%20%över 3 000 00075%25%Dessa prissättningsbestämmelser bör ha en giltighetstidav innan de kan omprövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regler förkraftersättning till små produktionsanläggningar.
mot · GG02N412 · 1993-01-26 00:00:00 — Återbäring av vinstmedel från vattenkraften Frågan om en återbäring av vinstmedel frånvattenkraftverk tillbaka till de regioner där dessa finns, hardiskuterats . har motioner med detkravet inlämnats till , frågan har även varitföremål för en utredning.Nu borde frågan vara färdigdiskuterad, nu är det dagsför handling. bör således hos regeringen begäraförslag om en återbäring av vinstmedel till de regioner därkraften produceras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbäring av vinstmedel frånvattenkraftverk.
mot · GG02N413 · 1993-01-26 00:00:00 — Återbäring av vattenkraftsvinsterna till regionalspolitiska kommitté (REK 87) föreslog isitt slutbetänkande SOU 1989:55 att vattenkraftsregionernaunder en tioårsperiod skulle få del i vattenkraftensövervinster. Ersättningen föreslogs uppgå till /kWhmotsvarande . Finansieringen skulleske genom en höjning av skatten på äldre vattenkraft.Principen för förslaget är enligt vår uppfattning rimlig.I propositionen om regionalpolitik inför 1990-talet(prop. 1989/90:76) sägs att det mot bakgrund av detkommande energipolitiska beslutet om bl.a.kärnkraftsavvecklingen varken är möjligt eller lämpligt attta ställning till förslagen från REK 87 i energipolitiskafrågor. Vidare hänvisas till att det i direktiven till en (då)tillsatt utredning om kraftföretagens vinster sägs attutredaren bör utforma sina förslag med hänsyn tagen till attvinster från äldre vattenkraft skall kunna återföras till deregioner där de genereras.Utredningen om kraftföretagens vinster avgav 1991 sitt betänkande ''Beskattning av kraftföretag'',SOU 1991:8. I denna utredning konstateras att inga''tekniska hinder'' föreligger för en återföring avvattenkraftsvinster till regionerna. Vidare sägs iutredningen ''Utredningens förslag låter sig mycket välförenas med en sådan återföring även om denna av juridiskaskäl inte kan ske direkt utan via statskassan. Det frågangäller är därför om det finns en politisk vilja till en sådanöverföring.'' Den sistnämnda frågan tog utredningen inteställning till eftersom den saknade parlamentariskrepresentation.Frågan om en återbäring av vattenkraftsvinsternabehandlades i i samband med detenergipolitiska beslutet (1990/91:NU40) med anledning avtre motionsförslag (c resp. v) med förslag i denna riktning.Motionerna avslogs med hänvisning till att regeringensförslag med anledning av SOU 1991:8 borde avvaktas.Av en frågedebatt i under hösten 1991framgick att regeringen inte har för avsikt att lägga framnågot förslag om en återföring.Det är dags att förverkliga återföringsprincipen.Norrland har rika råvarutillgångar som exploaterasframförallt av . skulle bära sig självtekonomiskt utan regionalpolitiskt stöd, om det fick rå omsina egna resurser: malmen, vattenkraften, skogen. Mankan lätt få uppfattningen att betraktas som enkoloni av övriga Sverige.Vattenkraften är ett av de tydligaste exemplen på exportav råvara till . Större delen av denNorrlandsproducerade vattenkraften går sålunda tillföretag och hushåll i Sydsverige.Vattenkraftens vinster går till ägarna, främst iStockholm, och staten som tar in mångmiljardbelopp iskatt. Vattenkraftskommunerna får inte ett öre, om de inteäger fallrätter eller kraftverk. får de inte enstillgodogöra sig fastighetsskatt påvattenkraftsanläggningarna.Skälen för återbäring är starka. En tillräckligt storåterföring till de norrländska vattenkraftsregionerna avvattenkraftens övervinster skullebli ett säkert och av politiker oberoende stöd till Norrland.Det är dags att gå från ord till handling. Med hänvisning till anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de norrländskavattenkraftsregionerna skall få del i vattenkraftensövervinster.
mot · GG02N414 · 1993-01-26 00:00:00 — Storskalig etanolproduktion i , Stiftelsen , och i har under en tidarbetat för att få till stånd en anläggning, på Domsjöindustriområde i , för produktion av etanol,bränslepulver m.m. på basis av skogsråvara och annancellulosa.Västernorrlands län är en av landets främstaleverantörer av elenergi. Av landets vattenkraft på ca 60TWh kommer 12från kraftverk i vårt län. Skogenär en annan viktig energikälla. Inom skogsindustrin erhållerman stora delar av sin interna energi från bark, lutar m.m.Dessutom pågår ett intensivt utvecklingsarbete inomenergiområdet i . Exempel på detta ärodling av rörflen för energiändamål, utvinning av sumpgasoch metan, investeringar i en pelletsfabrik i ochutvecklingsarbete i med mål att nyttiggöraskogsbränsle i olika former. I , vid DomsjöFabriker, driver ,, enda etanolfabrik baserad har allt större del av etanolproduktionenbörjat användas som drivmedel i dieselfordon. Försök medetanol som drivmedel i bussar har genomförts i bl.a.Örnsköldsvik och . Försöket har fallit väl ut.Stiftelsen med företag,, m.fl. somhuvudmän arbetar för forskning och utveckling som främjaretanolanvändning baserade på inhemska, förnyelsebaraenergikällor.Med andra ord så finns det i godkunskap och erfarenhet kring olika energislag liksomförutsättningar att driva på utvecklingen inomenergiområdet.All mänsklig aktivitet kräver tillgång till energi i någonform. Genom industrialismen har mänskligt arbete ersattsmed andra ''energiformer''. Utvecklingen av vårt samhällehar fört med sig -- eller byggt på -- en enorm ökning avenergianvändningen. Insikterna om att denna ökning intekan fortsätta har börjat vinna insteg.Den industrialiserade världens, liksom ,energianvändning bygger till mycket stor del på fossilabränslen som kol och olja för industriprocesser,uppvärmning och som drivmedel. Fossila bränslen har fleranegativa effekter i jämförelse med förnyelsebara bränslen.Skall vi undvika omfattande klimatförändringar,reducera hälsoriskerna och minska försurningen måsteutsläppen av koldioxid, svavel, kväveoxider och kolvätentill luft, vatten och mark minskas väsentligt. Om det skallkunna genomföras måste användningen av fossila bränslensänkas kraftigt. Dessutom måste energiförsörjningen görasväsentligt effektivare och läggas om till system som byggerpå förnyelsebar energi.Som vi framhållit ovan har de bästaförutsättningar för en lyckosam etablering av en storskaligetanolproduktion på skogsråvara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad forskning och utveckling avetanolproduktion på basis av skogsråvara i ,.
mot · GG02N415 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns ett stort intresse i både och föratt få en kraftigt dimensionerad gasledning byggd genomSverige. Projektet bygger på att man skall använda norsknaturgas från Halten-banken för att producera el i Finland.Intresset från den sida för dettaprojekt har inte varit särskilt stort. Det nämns enbart i enmening i avsnitt istatsverkspropositionen.Enligt vår mening bör verka på ett aktivare sättän för att få till stånd denna gasledning genomlandet. Det skulle bli ett stort nordiskt industriprojekt somskulle leda till tusentals välkomna arbetstillfällen i ensituation då vi verkligen behöver nysatsningar. Det skulleockså ge möjligheter till att ersätta en del uppvärmning,som sker med kol och olja, med ett miljövänligtbränsle.Det skulle också öppna möjligheter till gasbaseradelproduktion . Om gasledningen dras genom detätbefolkade delarna av landet bör det finnas godaförutsättningar till avsättning efter vägen.Värmeproduktion, kombinerat med elproduktion ochindustriförbrukning, bör vara möjlig. De flestaindustriregioner i har också tillgång till naturgas.Det är i många fall en konkurrensfördel. Man börundersöka vilken sträckning ledningen skall ha utifrån dessagrunder. En sträckning ner genom , genom Värmlandoch genom till borde vara intressant.Den bör i en utredning värderas mot en nordligaresträckning, utan större möjligheter till avsättning uteftervägen.Regeringen bör tillsätta en utredning för att undersökamöjligheterna att deltaga i ett norskt--svenskt--finsktgasledningsprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om ett nordisktgasledningsprojekt.
mot · GG02N416 · 1993-01-26 00:00:00 — -- -- --Jag känner inte till dagens kostnader för att framställaetanol. Jag tror att de är höga. Dock börmöjligheten prövas, dels som ett komplement i vårenergibalans, dels som alternativ gröda. (i )beslöt våren l990 om inriktningen av en nylivsmedelspolitik. Beslutet innebär en successivmarknadsanpassning och avreglering av jordbruket. Underövergången från en reglerad till en fri inhemsk marknadvidtas särskilda åtgärder för att underlätta anpassningenoch omställningen till den nya situationen.Enligt beslut lämnas bl.a. ettomställningsstöd för areal som varaktigt ställs om frånlivsmedelsproduktion till alternativ användning.Östergötland har stora åkerarealer, där spannmålsodlingär den dominerande näringen. vet vi attjordbruket genomgår stor omställning. Ca 60 000 hektaröstgötaåker, eller en fjärdedel av den nuvarande arealen,kan komma att tas bort från den renalivsmedelsproduktionen på grund av överskottsproduktion.Här kan biobränsleproduktion bli ett viktigt alternativ förlantbrukarna och för bevarandet av det öppna landskapet.I framtiden kommer -- av miljö- och prisskäl --motoralkoholerna att bli än mer intressanta ochkonkurrenskraftiga . Den stora vinsten blir framförallt på miljöområdet. Fördelen med att köra på etanolistället för på bensin och dieselolja är att avgaserna frånmotorerna blir betydligt renare. Sotpartiklar och denkaraktäristiska diesellukten elimineras. Etanoldrivnafordon har rullat på försök på olika platser iSverige.Etanol är till skillnad mot bensin en kemiskt merenhetlig produkt som, när den används som rent bränsle,avger mindre utsläpp av koloxid och kolvätenMed etanolfår vi ett drivmedel som vi själva framställer inom Sverigesgränser. Vi använder egna jordbruksprodukter såsomspannmål, sockerbetor och potatisGenom att vianvänder oss av inhemska råvaror minskar vårt beroende avimport av olja. Inte minst av beredskapsskäl är dettaintressantFörsöksverksamhet i stor skala med utvinning av alkoholi form av etanol eller metanol för användning sommotorbränsle bedrivs på många håll i världen idag.Ur riksperspektiv är ett mycket intressantalternativ för uppförande av en etanolanläggning därNorrköping är en lämplig lokaliseringsort. hardjuphamn, silokapacitet, tomtreservat, etc. När ev.projektering av etanolframställning i stor skala kommer attske bör därför en lokalisering av sådan framställning tillNorrköping studeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida etanolframställning iNorrköping.
mot · GG02N418 · 1993-01-26 00:00:00 — Energipolitiken måste utformas så att miljöskadligautsläpp blir så små som möjligt. En satsning på inhemskaoch förnybara energislag bör därför utvecklas allt mer. Ettdecentraliserat energisystem byggt på inhemskaenergitillgångar blir mindre sårbart än det storskaligasystem som byggts upp med de fyra kärnkraftsorterna sombas. Det är viktigt att de förnybara energislagenintroduceras allt mer för att minska vårt beroende avimporterad energi och kärnkraften. Vårt land har mycketgoda möjligheter att under rådande lågkonjunktur satsaordentligt på biobränslen.Inom finns goda tillgångar på biobränslen iform av bränsleflis, biprodukter från sågverk, torv,brännbart avfall i kommunerna samt energigrödor frånåkermarken. Ur skogsbrukets synpunkt är det angeläget attskapa komplement till timmer och massaved och förjordbruket är det fråga om att skapa utrymme för en lönsamproduktion av biobränsle från åkermarken.I finns nu en väl fungerandeproduktionsapparat för ett gott utbud av biobränslen tillbåde små och stora värmeanläggningar. Det som behövs ärpraktisk handling, dvs att skapa förutsättningar för enutökning av biobränslemarknaden.Detta bör ske genom att allt fler små och storaanläggningar för t.ex. flis projekteras och byggs. För att fåett tillräckligt genomslag för biobränslena under dettadecennium är det nödvändigt att det tillkommernya biobränsleeldade värmeanläggningar motsvarande 1miljon kubikmeter flis.Både stat, landsting och kommun, men även privataintressenter måste inspireras att våga satsa på bioenergin.Härtill krävs kostnadsberäkningar vad gäller miljö,samhällsekonomi och privatekonomi med hänsyn till dehöjda miljöavgifterna för hushållen från 930101.Värmeverk inklusive fjärrvärmeverk bör kunna ses sominfrastruktur i samhället och därmed bli föremål förarbetsmarknadspolitiska satsningar. Investeringar förbiobränsle ger byggarbeten och efter färdigställandenlångsiktiga arbeten även under lågkonjunkturer.Riksdagen anvisade i samband med energibeslutet i juni1992 för att bl.a. främja utvecklingenav bioenergin. Denna summa bör nu satsas till miljölån förmindre och medelstora värmeanläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på biobränsleeldadevärmeanläggningar i .
mot · GG02N421 · 1993-01-26 00:00:00 — Vattenkraften är en mycket stor nationell tillgång.Sverige har betydligt mer el per person enbart frånvattenkraft än den totala el-användningen per person iStorbritannien.Vi har byggt ut så mycket vattenkraft i attövriga älvsträckor bör lämnas över till kommandegenerationer i naturligt skick. Det är en stor framgång föross som vill skydda de få fria forsar och fall som finns kvar,att regeringen nu föreslår att fler outbyggda älvsträckorskall skyddas enligt NRL och att de fyra stora outbyggdanorrländska älvarna skall förklaras som nationalälvar så attrimligen alla vattenkraftsplaner där överges.De stora norrländska vattenkraftverken har betalatsmed skattemedel, d v s av oss alla. Även om pengarna hadelånats kommersiellt skulle investeringarna för länge sedanvarit avskrivna. Strömmen därifrån produceras nu tillmycket låg kostnad. tjänar stora summor pådem , men mycket litet kommer tillgodo.Den enda nytta man har lokalt är att det blir någraarbetstillfällen för driften. planerar t o matt dra ned på personalen i norr. Det är lätt att förståprotesterna i !Den bygd där vattenkraften kommer från måste fåekonomisk nytta av anläggningarna! har föreslagitatt ett särskilt bolag skulle bildas för statligt ägdanorrländska kraftanläggningar så att folket där självabestämde över dem och kunde tillgodogöra sig vinsten.Regeringen bör överväga detta förslag.Vattenkraftsutbyggnaden i ägs till största delenav stora privata bolag. Skatten går till statskassan.Regeringen bör återkomma med förslag om en ändring iskattereglerna, så att en del av vinsten från dessa kraftverkskulle gå till den bygd där de är belägna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett norrländskt vattenkraftbolag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skatt på vattenkraften återgårtill den bygd där kraftverket är beläget.
mot · GG02N424 · 1993-01-26 00:00:00 — Utlokalisering av Svenska Kraftnäts huvudkontor Stamlinjenätet, som till och med var inordnat iVattenfall, har brutits ur och placerats i ett eget statligtverk -- Svenska Kraftnät.Svenska Kraftnät, som har sin verksamhet förlagd tillVattenfalls huvudkontor i , förvaltar och driverdet svenska storkraftnätet för elenergi, inklusive de statligtägda utlandsförbindelserna. Avsikten med att lägga dennaverksamhet i ett särskilt affärsverk är att i ett första steg föraden svenska elmarknaden mot ökad konkurrens. Genomökad konkurrens vill man nå ett mer rationellt utnyttjandeav resurserna och tillförsäkra kunderna flexiblaleveransvillkor till lägsta möjliga priser.En stor del av detta kraftnät sammanbinder dennorrländska vattenkraften och ger den möjlighet att förasned till mellersta Sverige.Vattenfall rationaliserar nu sin verksamhet, vilket bl.a.har fått till konsekvens att verksamheten i iÅngermanland förläggs till i län.Enligt uppgift har möjligheter att försin styrning inom kraftnätet tillföra en delarbetstillfällen i stället för dem som försvinner i sambandmed strukturförändringar. Man förstår denbitterhet, som allt som oftast kommer till uttryck, atthälften av den svenska elproduktionen, som står till detsvenska folkhushållets förfogande, inte ger någonnämnvärd sysselsättning i de inlandskommuner i ,där den svenska vattenkraften finns.Tidigare hade vattenkraftskommunerna intäkter viafastighetsskatten, men är den enbart statlig.I dag är intäkterna i huvudsak hänförliga till denkommunalskatt som kraftmaskinisterna m.fl. bidrar med.Strukturförändringar, minskningen av arbetstillfällen iNorrland inom elkraftsproduktionen och tillgången till nystyr- och reglerteknik på långa avstånd ger anledning attreflektera över om inte förutsättningar finns för en statligutlokalisering av . Enligt företrädare förkraftindustrin finns det inga praktiska hinder mot attlokalisera till Sundsvall.Sundsvall har goda kommunikationer i alla avseenden.I ligger för Norrlandoch här har det sittkontor. I regionen finns också en lång rad elintensivaföretag, som förlagt sin verksamhet dit tack vare den näratillgången till elenergi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna att flyttaSvenska Kraftnäts huvudkontor till .
mot · GG02N425 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är med all rätt som konsumenterna protesterar motde höga olje- och bensinpriserna. De utgör en svårbelastning på privatekonomin. Oljan svarar för av totala energikonsumtion. Påtransportsidan svarar oljan för av energikonsumtionen. Utan olja stannar Sverige.Varje gång oljepriset stiger med per fatförsämras handelsbalans med åtskilliga hundramiljoner kronor. Stigande internationella oljepriser ocholjebrist är ett mycket allvarligt hot mot hela den svenskasamhällsekonomin och mot vårt nationella oberoende.Oljan är också ett mycket allvarligt hot mot vår miljö.De försurande utsläppen kan man med modern teknikbemästra men den ökade koldioxidhalten i atmosfären ochväxthuseffekten kan däremot ej förhindras med teknik.Vi svenskar är emellertid lyckligt lottade eftersom vi kanersätta stora delar av oljeimporten, det finns de som sägerhela, med svensk solenergi, dvs. med biobränsle.Energiskog och annan biomassa duger gott som bränsleför energiproduktion. Biomassa kan också användas somenergiråvara för produktion av flytande motorbränslen.Både ur energisynpunkt och ur ekonomisk synpunkt sett ärmetanol, dvs. träsprit, det bästa motorbränslet. Enmetanoldriven bils avgaser är mycket renare än enbensindriven bils avgaser.De stora biltillverkarna i har börjat satsa påmetanoldrift på allvar. Det amerikanska naturvårdsverkethar gett tillstånd att marknadsföra metanoldrivna fordon.Energiinnehållet i den årliga jordbruksproduktionenoch skogstillväxten är dubbelt så stort som energiinnehålleti vår årliga oljeimport. Rätt utnyttjad kan en bråkdel avSveriges totala landareal ge en energimängd som svarar motstora delar av den svenska oljeimporten.Vår skogsindustri utnyttjar av den årliga massatillväxten i skogen. Med andra ordkan av skogsarealen tas i anspråk för energiproduktionutan att skogsindustrin drabbas av råvarubrist.Idag skulle vi utifrån svensk biomassa kunna producerametanol till ett pris som, före skatt, skulle kunnakonkurrera med olja och bensin. De multinationellaoljebolagen är av lättförståeliga skäl inte intresserade av attsatsa på biobränslen.Det ligger däremot i intresse att vi satsar påsvensk biomassa som alternativ till oljan. Det kommer attkrävas investeringar på flera miljarder men sådanasatsningar kommer snabbt att förränta sig.Samtidigt som handelsbalansen förbättras med ett stortantal miljarder kommer tusentals nya ochpermanenta arbetstillfällen att skapas på landsbygden.Dessutom elimineras koldioxidutsläppen på många tiotalsmiljoner ton per år.För att metanol ska kunna få en möjlighet att användasföreslår jag att man ska utreda möjligheterna till en lag somtvingar oljebolagen att använda en viss procent metanol ibensin och olja. Förslagsvis kan man börja med två procentår ett och öka detta ,. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om metanol i motorbränsle.
mot · GG02N426 · 1993-01-26 00:00:00 — skogsnäring uppvisar ett ökandevirkesförråd. Ett stort problem för skogsnäringen är dockatt efterfrågan minskat kraftigt, vilket leder till attkonkurrenskraften och lönsamheten för industrin minskaroroväckande.Orsakerna till detta är flera. Marknaden för sågadeprodukter har minskat bl a beroende på konjunkturen. För massaindustrin harmiljöbeslut fattats som medför att efterfrågan på färsk fiberminskat till förmån för returfiber.Detta tvingar den för bl a så viktigaskogsnäringen till omfattande strukturomläggning. Försågindustrin innebär strukturomvandlingen att sågverk iglesbygden läggs ned i stor omfattning.Det är nödvändigt att möta dessa strukturellaförändringar med aktiva insatser för att hitta alternativaanvändningsformer för den svenska skogsråvaran. Måletbör vara att finna produkter som marknaden långsiktigtefterfrågar.Användningen av motorbränslen av olika slag har underde medfört stora miljöproblem medutsläpp av bl a kväveoxider, kolväten och koldioxid. Att urskogsråvaran utvinna alkoholer som kan användas tillframställning av motorbränslen av mer miljöanpassat slagän dagens skulle ge fördelar ur såväl sysselsättnings- sommiljöaspekter, som skulle kunna taledningen på teknikområdet.Det är därför angeläget att samhällssatsningar i form avforsknings- och försöksverksamhet på detta områdeinitieras.Med tanke på skogsnäringens omfattning i Norrbottenoch det allmänna sysselsättningsläget är det lämpligtatt kan komma i fråga för uppbyggnad avförsöksverksamhet på detta område t.ex. i form avpilotanläggning eller liknande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts att initiera utveckling avförsöksverksamhet för utvinning av alkoholer urskogsråvara och med som utpekatförsöksområde.