ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T320 · 1993-01-26 00:00:00 — Staten har, genom olika myndigheter, det övergripandeansvaret för de infrastrukturella förutsättningarna i Sverige.En viktig sådan förutsättning är tillgången på vägar av godklass. Miljö, trafiksäkerhet och regionalautvecklingsmöjligheter påverkas i hög grad av vägsystemet.Att kommunikationerna gör det behöver inte ens nämnas.Flera skäl talar för att huvudalternativet till Europaväg4 via , för trafik från söderut, bör drasvia genom Bergslagen och Örebrolän, den s k Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden.För det första är det den kortaste vägen och därmed detenergisnålaste alternativet. Mindre energiförbrukninginnebär mindre mängd luftföroreningar och därför äralternativet bra från miljösynpunkt.För det andra innebär nyttjandet av väg 60 ett aktivt stödför Bergslagsområdets utveckling. En utveckling av dessariksvägar bör finansieras via de medel regeringen avsatt förinfrastruktursatsningar.För det tredje innebär och somstamväg genom län att både trafik frånNorrlands inland och på ett optimalt sättmed hög framkomlighet och säkerhet kan förbindas medbåde och kontinenten samt via E3 motGöteborg.Vidare är det viktigt att det finns inlandslokaliseradestorstadsalternativ. är -- och bör även --vara ett sådant alternativ. Detta är också en positivförutsättning för Bergslagens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att börintas i stamvägnätet och byggas ut som delar av en planerad''''.
mot · GG02T321 · 1993-01-26 00:00:00 — I regeringens budgetproposition föreslårkommunikationsministern att staten skall anslå 5 miljonerkronor till automatisk hastighetsövervakning.Vi tycker att denna typ av övervakning inkräktar på denpersonliga integriteten och kan vara rättsvidrig, varför dettasätt att övervaka hastigheter ej skall tillåtas.Övervaka gärna hastigheten på våra vägar, men det skallske med levande poliser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ej tillåta automatiskhastighetsövervakning,2. att ej anslår förautomatisk hastighetsövervakning enligtKommunikationsdepartementets förslag.
mot · GG02T322 · 1993-01-26 00:00:00 — Anslagen till det mindre vägnätet De mindre vägarna har i enutomordentlig betydelse både för tunga skogstransporter,näringslivet i övrigt och för persontransporterna.Skogsnäringen är också i behov av en god standard på detmindre vägnätet. Länet har en relativt stor glesbygd ochmånga små tätorter. De små orterna med sitt omland avglesbygd representerar i runda tal hälften av länetsbefolkning. Ortsstrukturen innebär att en hyggliggrundservice finns jämt fördelad över länet. För att kunnavidmakthålla livskraften i denna viktiga samhällsresursbehövs ett fint förgrenat vägnät av god standard för atttillgodose de växande transportbehoven och det spriddapendlingsmönstret hos småorternas och glesbygdensföretag och befolkning.Tilldelningen av medel för upprustning av de mindrevägarna i länet har under en lång följd av år legat på enmycket blygsam nivå, vilket har medfört att länhar den klart högsta andelen grusvägar i södra i det mindre vägnätet är ett konstruktivtsätt att mildra konsekvenserna av den brist på sysselsättningsom blivit allt svårare, speciellt för byggnads- ochanläggningsarbetare, . Vägobjektenpå det mindre vägnätet är mera arbetsintensiva än de på detnationella nätet. Dessutom är de enklare att projektera,vilket ger större möjligheter till snabb start och lägrekostnader.Som exempel kan nämnas att vägobjektet FörbifartTraryd på 4 kostar , medan de 58 miljonerkronor som länet tilldelats i tidigarelagda medel tillupprustning av småvägar används till 25 vägobjekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av väganslagen iKronobergs län.
mot · GG02T323 · 1993-01-26 00:00:00 — Geografisk anpassning av dubbdäcksförbudet Enligt Trafiksäkerhetsverkets författningssamling1992:44 rörande föreskrifter om däck, medar och band pkt3.1.6 är det förbjudet att använda däck med dubb fr.o.m.första månaden efter påsk t.o.m . Förbudet gällerhela riket och enda undantaget från förbudet är omvinterväglag råder eller förutses.Vinterväglagets inträde och varaktighet är i själva verketolika i olika delar av landet. Genom en mer geografiskanpassning av dubbdäcksförbudet till de faktiska skillnadersom råder i olika delar av landet skulle många onödigahalkolyckor, speciellt i norra , undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en sådan ändring avTrafikverkets föreskrifter att de i större utsträckning tarhänsyn till de skillnader i vinterväglag som i verklighetenråder i olika delar av landet.
mot · GG02T324 · 1993-01-26 00:00:00 — har missgynnats i fördelningen avde extra pengar för vägbyggande som staten fördelat. Storaansträngningar görs nu för att skapa utvecklingsklimatgenom investeringar i den infrastruktur som vägar är en delav. Det kan naturligtvis inte heller bortses från att dessainvesteringar ger sysselsättning, inte bara direkt i projektenutan också i flera andra led. Svenska Arbetsgivarföreningenanser att investeringskostnader i infrastruktur till 60 %omedelbart betalas tillbaka till statskassan.E 18 mellan och ArbogaDagens sträckning av mellan och Arbogautgör en s.k. flaskhals som medför störningar både för denlokala trafiken och för långdistanstrafiken. Därför är detytterst angeläget att medel skapas för en snabb utbyggnad.I flerårsplan för riksvägar 1991--2000 föreslås attden aktuella sträckan av byggs ut först , men projektet synes numera haprioriterats upp. Vid tidigare utebliven extratilldelning avpengar har som skäl anförts att arbetsplanen inte varit klar.Det är därför angeläget att arbetsplanen fastställsoch att objektet prioriteras mycket högt.BergslagsvägenFör länets tre Bergslagskommuner, ,och , är givetvis bra vägförbindelser tillolika delar av regionen viktiga. I länsstyrelsensvägplanering med huvudkriteriet regional balans lyftsförbindelsen --fram. För de trekommunerna är med förbindelser österut medGävle och västerut med av vital betydelse. För attstärka möjligheterna till utveckling i regionen måsteinvesteringar i göras.Räta LinjenEn nationell led som binder samman viktiga regionalacentra som , , och ärRäta Linjen. är vägen den kortaste mellansydöstra och . Alternativet att köraöver förlänger sträckan med 35 kilometer.Mellan och utgör vägen också en viktigkoppling mellan E 3 och E 18. En viktig delförbättring av vägen sker genom attförbifarten i , norr om , nu byggs.Riksväg 70Genom och län är enviktig förbindelselänk för såväl persontrafik somgodstransporter från norra inlandet mot Stockholm.Förbifarten vid Sala är i länet ett angeläget objekt.Länets andra vägarLänets övriga vägar är på olika avsnitt i stort behov avupprustning och ombyggnad. Vägarna på landsbygdenfyller stora behov, dels för den bofasta befolkningen, delsför tillgängligheten till skog och mark, både för yrkesmässigtrafik och för rekreationsändamål. hardetaljerade inventeringar och god planering för att fullföljaolika projekt när medel beviljas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsplan och prioritering av mellan och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om , Räta Linjen, riksväg70 och andra vägbyggnadsbehov i .
mot · GG02T325 · 1993-01-26 00:00:00 — Goda kommunikationer är en förutsättning för tillväxtoch framtida välfärd i . I samband med att ennationell väghållningsplan upprättas, skall ett nationelltvägnät identifieras -- dvs. de vägar som bedöms ha störstnationell betydelse skall prioriteras och namnges.Vi anser att ''Räta linjen'' -- vägförbindelsen mellanGävle och via -- har nationellbetydelse och bör ingå i ett nationellt vägnät främst avföljande skäl:Tillväxt, effektivitet och kostnader''Räta linjen'' passerar eller tangerar betydelsefulla orterför svenskt näringsliv. Den är en rationell och effektivförbindelse mellan östra och mellerstaoch södra delar. ''Räta linjen'' går i huvudsak genom planterräng, vilket är viktigt för den tunga trafiken, som i stor utsträckning väljer ''Räta linjen'' för transportermellan och Syd- och . Sträckningenkräver måttliga resurser för att uppnå godtagbar nationellstandard, en viktig faktor i tider av resursknapphet.Trafiksäkerhet och miljöEn satsning på ''Räta linjen'' skulle ge godatrafiksäkerhets- och miljöeffekter. Dessa uppnås till störstadelen genom att trafiken inte behöver passera genom dethårt belastade . Av detta skäl ingår förövrigt ''Räta linjen'' i det förslag till nationellt vägnät somVägverket presenterat.Regionalpolitik''Räta linjen'' har stor betydelse förgodstransporter på väg mellan östra och Syd-/. Den upprustning som vi begär skulle betydamycket för våra strävanden efter regional balans, eftersomförutsättningarna, inte minst för det norrländskanäringslivet, kraftigt skulle förbättras.Dessutom kan ''Räta linjen'' på ett enkelt sätt knytasihop med viktiga vägar för sydöstra och i framtidenbli en sammanhängande viktig trafikled mellan Norrlandöver Mellan- och sydöstra och vidare tillÖresundsregionen.Denna tanke stöds av länsstyrelserna i ,och samt kommunerna iNorrköping, , , ,, , och Gävle.En arbetsgrupp har bildats för projektetsgenomförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att vägen ----(den s.k. Räta linjen) inplaceras ikategorin nationella vägnät.
mot · GG02T326 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringens kraftiga satsningar på infrastrukturen ärberömvärd. Dessa är särskilt viktiga av främst tre skäl; deskapar sysselsättning i branscher som är hårt pressade avarbetslöshet i rådande lågkonjunktur, de förnyarinfrastrukturen och de höjer kvalitetsnivån -- och därmedtrafiksäkerheten -- på ett eftersatt väg- och bannät i landet.Situationen på byggarbetssidan är katastrofal.Byggarbetslösheten ökade på en månadoch är nu uppe i för hela landet. I ochVästmanlands län är byggarbetslösheten över 30 procent.Påståenden att vägbyggnation inte skapar särskilt mångaarbetstillfällen är ointressanta i detta akuta läge. Varje ny,eller tillfällig, arbetsplats är oerhört värdefull för de berördai då arbetslösheten är högre än någonsin tidigare.Vägverkets planer på ombyggnad av /E20 tillmotorväg ligger, för etappen --, i tiden år1995-2000. Dessa planer borde tidigareläggas ur fleraaspekter än sysselsättningen.Sträckan --är en mycket olycksdrabbadväg. länkas ihop på dennacirka led. Trafikintensiteten är hög och vägeninbjuder utseendemässigt till höga farter och mångaomkörningar, trots att det är en 90-väg.Vägrenarna är emellertid smala och ojämna varförolyckor i samband med omkörningar är mycket vanliga. Urtrafiksäkerhetssynpunkt är just sträckan --Arbogaökänd som en ''olycksväg''.Möjligen kan en bidragande orsak vara den mycketsmala E18 mellan och . Där anpassar sigtrafiken till en avvaktande hållning vad gäller omkörningarav särskilt långtradare. När passerats förefallervägen mot som mindre riskfull för omkörningar,men bilisterna upptäcker för sent att vägen inte tillåtermånga bilar i bredd. Den har också ett flertal backkrön ochkurvor med obefintlig sikt.Frågan är hur många ytterligare svåra olyckor som skallske innan vägen blir ombyggd? Regeringens satsningar påinfrastrukturen borde skynda på ambitioner.Det är inte acceptabelt att inte kan revidera sinaombyggnadsplaner så att vägbyggena kommer igångfortare. Detta gäller särskilt sträckan E18/E20 --och E18 --. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att får iuppdrag att tidigarelägga motorvägsbygget --.
mot · GG02T327 · 1993-01-26 00:00:00 — Vägunderhåll och utbyggnad av vägnätet i I regeringens ekonomiska politik spelar satsningar påutbyggnad och modernisering av infrastrukturen en viktigroll. Sammanlagt har tillförtsinfrastrukturområdet via ökade anslag ochtidigareläggningar av planerade investeringar under 1991och 1992. Större delen utgör investeringar i trafikensinfrastruktur.En övergång till lånefinansiering som medger enlåneram på kommer att innebära enytterligare ökning av investeringsnivån. Nya projekt förytterligare kommer att kunna påbörjas.Detta ger nya möjligheter att öka satsningarna påinfrastruktur också i Norrbotten.Förbättringar i infrastrukturen är den mest verksammaåtgärden för att långsiktigt stärka näringslivet, ekonominoch utvecklingsmöjligheterna i olika delar av landet.Investeringar i infrastrukturen är i allmänhetsamhällsekonomiskt mycket lönsamma. Trots att dettamånga gånger tidigare framhållits av ansvariga politiker,inte minst i regionalpolitiska sammanhang, ärvde denborgerliga regeringen en situation med kraftigt eftersattvägunderhåll och en eftersläpning i utbyggnaden avvägnätet i stora delar av landet, bland annat i Norrbotten.Regeringens politik skapar nu möjligheter att reparera denförra regeringens försummelser.Norrbotten är ett starkt industriberoende län. Detgeografiska läget innebär att transportkostnader ochinfrastrukturinvesteringar är betydelsefulla för länetsframtidsmöjligheter. Våra tunga råvaror som malm, stål ochskog är beroende av framkomliga vägar, , tillrimliga kostnader.Det är därför viktigt att de delar av som fortfarandeinte har 13 meters bredd och tillåter hastighet byggsut och får del av erforderliga investeringsmedel.Inlandsvägen måste också prioriteras. Delenförbi Akkavare och --Muddus är projekt somockså bör kunna erhålla pengar ur de ökade satsningarna påinfrastruktur.Utöver de direkta investeringarna är norrbottniskavägnät i behov av underhåll och upprustning. Norrbottenbör därför få ökad andel av de medel till infrastrukturensom regeringen aviserar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning och moderniseringav vägnätet i .
mot · GG02T329 · 1993-01-26 00:00:00 — VägsaltetDet finns ett omfattande material i form avrapporter och dokument från undersökningar omhalkbekämpning med salt och alternativa metoder gjorda iSverige och i utlandet. I är det i huvudsak satensväg- och trafikinstitut (VTI) som arbetat med forskningkring halkbekämpning.Det faktaunderlag som finns visar att saltet gerrostskador, vegetationsskador, saltvattenupptag, kloridsom blockerar upptag av näringsämnen, försämradmarkstruktur, vittrande byggnader, salthaler i yt-ochgundvatten etc.Vad som ännu inte studerats systematiskt är att saltetökar behovet av bilvårdskemikalier. Miljö- ochhälsoskyddskontoret i skriver att det enligt eninventering utförd bara i och avgår ca 48ton flyktiga organiska kolväten från bilvårdsmedel somanvänds i syfte att avfetta bilar och hålla bilrutor ochstrålkastare rena från slask och smuts. Till detta ska läggasanvändningen i biltvättar. ärvägsaltningen den huvudsakliga orsaken till slask ochsmutsproblem.VTI rapporterar om , ett treårigtförsök med saltfri vinterväghållning i ,och . Försöken har utfallitpositivt på och i . I länrapporterades en olycksökning som tagits till intäkt attåtergå till massiv saltning av vägarna. sägeremellertid att denna ökning lika gärna kan bero påslumpen, eftersom kontrollmaterialet var mycket litet. Omman jämför med antalet olyckor inom ett störrekontrollområde kan ingen ökning av antalet olyckor påvisaspå de osaltade vägarna.VTI-rapporten visar att kalkinblandning i sand ger enlika bra eller bättre halkbekämpningseffekt som salt!Kalken är direkt välgörande för naturen. Kalksten kanspridas med konventionell utrustning. Kostnaderna ärungefär desamma som vid saltinblandning. Nackdelar kanvara dålig effekt vid frosthalka, stenskott, blästring avfordon och besvär för cyklister. Negativatrafikantsynpunkter är inte kända.Miljömedvetenheten växer och med den raseriet översalt på vägarna. Det är uppenbarligen en miljöfarlig metodsom därtill kritiseras hårt av trafikanterna, som rimligenborde vara de som skulle dra nytta av saltningen.På hade 3 000 människor skrivit underprotestlistor på nio bensinstationer inom --Orsa-området, där man krävde att salt endast skulle användas vidunderkylt regn.Bland dem som protesterar mot vägsaltet finnskommunalråd, ambulansföreståndare, räddningschef,vattenvårdare, trafikbolag, poliser, bilmekaniker,taxiförare och timmerbilschaufförer. Man hävdar att det ärdirekt trafikfarligt med saltet, eftersom sikten skyms avuppskvättande sörja och folk tror att det går att köra likafort på vintervägar som . Inte bara bilplåtenrostar sönder utan också delar i bilarna som är vitala försäkerheten. Sirenerna på ambulanserna kan plötsligt slåsut.Enligt uppgift importerar vi salt för nära enkvarts miljard kronor. Kalk finns i överflöd i landet.Vägverket bör ges i uppgift att fortsätta prov med saltfrihalkbekämpning, med inriktningen att finna säkra metodersom kan minska saltanvändningen till ett minimum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om saltfri halkbekämpning.
mot · GG02T330 · 1993-01-26 00:00:00 — Bättre vägar i och Den nuvarande regeringen har satsat rekordstoraresurser för investeringar i vägar och järnvägar. Underinnevarande budget rör det sig om ca 13 miljarder kronorjämfört med den tidigare regeringen som anslog 5 miljarder.Bl.a. har nu anslagits för det glesarelänsvägnätet och 1,5 miljarder till vägarna i skogslänen. Iföreliggande budgetförslag föreslås även möjligheten attlåna förytterligare investeringar i infrastruktur. Allt detta är mycketbra och ger bra framtida möjligheter för både enskilda ochföretag.Eftersom investeringarna i vårt kommunikationssystemunder en lång följd av år varit otillräckliga, är det därförnödvändigt att och nu får en betydligtstörre del av anslagna medel för nödvändiga satsningar påkommunikationer.Behovet av en upprustning av regionens vägnät är stort.Det handlar bl.a. om att förstärka vägarna så att de får enkapacitet motsvarande de krav som ställs för att industrinoch turismen skall kunna vidareutvecklas. Godakommunikationer är en förutsättning för fortsatt positivutveckling av näringslivet i dessa utsatta områden. Förhuvudparten av regionen finns inga andra transportmedelän vägtransporter.Tjälskador försvårar ofta råvarutransporter -- till förfång för näringslivet i regionen. Att detär många människor som mer eller mindre drabbas av attvägarna stängs av för tung trafik framgår av vägverketssiffror över tjällossningsrestriktioner. I länberördes av det allmänna grusvägnätetav restriktioner 1989.Den stora eftersläpningen när det gäller nödvändigainvesteringar i vägnätet under mer än en tioårsperiod hargjort att nedbrytningen av vägnätet accelererar. Det ärdärför välmotiverat att regionen får en större andel av denökade ram som kan komma att besluta om.I den nu allt svårare arbetsmarknadssituationen torde entidigareläggning av regeringens infrastruktursatsningarligga väl i linje med regeringens allmänna politik. Enoffensiv satsning på vägarna i och skullekomma dessa regioner till gagn.Det är viktigt att iståndsätta och vidmakthållabeläggningarna, men det är också viktigt att fortsättabelägga vältrafikerade grusvägar ute i bygderna. Även äldresvaga broar behöver förstärkas och byggas om.Enligt vår mening är offensiva satsningar i infrastrukturett gott exempel på en strävan till mobilisering av lokalaresurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning avvägnätet i och .
mot · GG02T331 · 1993-01-26 00:00:00 — Inför valet av inriktning av den nationellavägplaneringen för perioden --2003 och därmedsammanhängande val av nationella stråk är det av storbetydelse att valet görs med utgångspunkt från bådenäringspolitiska och regionalpolitiska aspekter.I ett tidigt skede har E4, E6 och E20 (f.d. E3) lyfts framsom särskilt viktiga nationella stråk. Genom satsning pådessa stråk får vi enligt entillgänglighetsförändring och -förbättring som är starktkoncentrerad till storstadstriangeln och Norrlandskusten.För att balansera detta och därigenom ta tillvara störredelar av nationens ekonomiska tillväxtpotential måste detäven satsas på att skapa kraftigt förbättrad tillgänglighet iinlandet och , inkl. södra . Dettasker lämpligast med att satsa på''Askersundsleden/Bergslagsdiagonalen'' dvs. riksväg 50och 60 med förlängning genom till E4. Dennadiagonala förbindelse kommer på ett effektivt och regionaltutjämnande sätt att förbinda södra och västligaregioner (inkl. ) med Örebroområdet, --Borlänge-området och samt norr därommellersta och norra ------harförutom det genomkorsande godset en mycket storvaruproduktion som skapar ett stort godsflöde in och ut urregionen. Det är mot denna bakgrund som inlandet ochmellersta inkl. södra behöver''Askersundsleden/Bergslagsdiagonalen'' som ett nationelltstråk för att öka tillgängligheten till en tillväxtbefrämjandeoch regionalpolitiskt godtagbar nivå.Speciellt som är en arbetsmarknadsmässigtmycket hårt drabbad region kommer denna led/diagonal attge absolut nödvändiga utvecklingsförutsättningar samtunder utbyggnadstiden en nödvändig ekonomisk ochsysselsättningsmässig injektion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om attAskersundsleden/Bergslagsdiagonalen skall utgöra ettnationellt stråk och ingå i det nationella stamvägnätet.
mot · GG02T332 · 1993-01-26 00:00:00 — Stora delar av inland har en näringsstruktursom består av företag inom s.k. mogna branscher(Bruksortsmiljö). Typiskt är att forskning ochinvesteringstakt är låg medan däremot uppköp, samgåendeoch nedläggningar av produktionsenheter är vanliga.Resultatet har blivit sysselsättningsproblem, för låginvesteringstakt och för få företag med tillväxtpotential.Den snabba strukturomvandlingen som sker inomindustrin m.m. måste mötas och pareras av en aktivstruktur- och näringspolitik.För att en bättre regional utveckling skall åstadkommasi inland krävs olika åtgärder som förbättrarkommunikationerna, utbildning m.m.Ett av de områden som har speciell betydelse förinlandets utvecklingsmöjligheter utgörs avtransportapparatens kapacitet ochkommunikationssystemens effektivitet. Eninfrastrukturutbyggnad så att väg, järnväg och flygtillsammans kan användas på optimalt sätt i Svealandsinland kommer väsentligt att bidra till regionernas ochlänens framtida konkurrenskraft.Inom vägområdet har E18 och E20 utpekats som delarav det kommande stamvägnätet. har dessutompåtalat att en led måste etableras i nord-sydlig riktninggenom inlandet. En rad studier visar på flera starkaargument som talar för att en Bergslagsdiagonal också skaingå i stamvägnätet. Länsstyrelserna i W-, T- och E-län --som är de län som mest berörs -- ställer sig bakomdetta. Vi motionärer ansluter oss till denna uppfattning attBergslagsdiagonalen skall ingå i det framtida stamvägnätet.Flera starka argument talar för denna linje. Vägstråketfångar på ett naturligt sätt upp Norrlandstrafiken som haren slutdestination mot södra eller västra . Stråketskapar tillväxtförutsättningarna för de olikaföretagen i inlandets viktiga industribälte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Bergslagsdiagonalen skallingå i stamvägnätet.