ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub435 · 1993-01-26 00:00:00 — Den ryske författaren . Ostrovskij (l823--1886) har bl.a. skrivit en pjäs med titeln ''Ingen människa äralltid vis''. Den tanken slår mig när jag tagit del av uppgifterrörande besättningen av lektorstjänster på vissa gymnasier.Porthälla gymnasium i har på 900 elever ll lektorermedan gymnasium i på l 409 eleverhar blott sex lektorer, av vilka två är där endast fyra--fem--sex lektioner . gymnasium saknarsåledes lektorer i religionskunskap, svenska,samhällskunskap, psykologi, socialkunskap, matematik,fysik samt kemi men har lektorer i filosofi, biologi,ekonomiska ämnen, historia samt ''deltidslektorer'' i tyskaoch engelska, vilka har sin huvudtjänstgöring pålärarhögskolan i detta ovisa förhållande kan man dra slutsatsen attskolledningen struntar i beslut liksom i vadriksdagens revisorer uttalat. I revisorers förslagangående gymnasieskolan (l992/93:RR4) konstateras:Också tillgången på lektorer kan ses som en viktigvärdemätare på kvalitet i gymnasieskolan. flera tillfällen framhållit värdet av att forskarutbildadelärare, d.v.s. lektorer, medverkar i undervisningen och iskolans arbete med utveckling och utvärdering.Revisorerna tvingas ändå konstatera att lektorerna harminskat både totalt och som andel av eleverna på teoretiskalinjer.Inte heller följer skolledningen gällandespecialbestämmelser för lärare m.fl. BOK 423, särskilt intevad som stadgas för lektorer l0, där det finns enbefattningsbeskrivning som fastslår -- i enlighet med vadriksdagens revisorer uttalat -- att lektorer även ''har tilluppgift att inom sitt kompetensområde utveckla skolansforskningsanknytning''.Hur denna forskningsanknytning skall kunna ske närman inte har kompetenta lärare, är inte lätt att förstå.Däremot kan man förstå att skolledningar, som bestämmeröver en självstyrande enhet, i syfte att spara pengarinnehåller lektorstjänster och föredrar mindrekostnadskrävande adjunkturer. Visa beslut bör emellertidgrundas på vad som är bäst för eleverna.Det torde därför vara av intresse för att låtautreda i vilken omfattning besparingar inom gymnasiet gårut över de mål för undervisningen som beslutatom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lektorstjänster på gymnasiet.
mot · GG02Ub436 · 1993-01-26 00:00:00 — Tjänstledigheten för lärare vid utlandstjänst blir troligen internationaliseringens årtionde.En stor grupp svenskar kommer att arbeta i andra länder --betydligt fler än alla de som arbetar utomlands. Svenskaföretag utomlands och dotterbolag till svenska företag är avutomordentligt stor betydelse för svensk export och svenskvälfärd.Många av de svenskar som arbetar utomlands har barn iskolåldern. Det är viktigt att dessa barn får en brautbildning utomlands. Skolan utomlands fungerar ofta heltannorlunda än i . Man läser inte alltid samma ämnensom i och inom ämnena läser man andra saker änhemma. Värderingar, regler, disciplin skiljer sig från vadeleverna är vana vid. Därför är det speciellt viktigt att göravad som är möjligt för att få så bra svenska lärare sommöjligt till de svenska skolorna. Detta har framförallt efterkommunaliseringen av den svenska skolan blivit svårare.En svensk lärare som söker tjänstledighet för att arbetavid svenska skolor utomlands ''tappar'' tjänsteår hemma.Detta innebär t ex att en lärare som varit anställd i en svenskskola och som därefter arbetar utomlands i två årenligt turordningsbestämmelsen kommer att vara i ettsämre läge än den person som anställdes vid den tidpunktdå lärarens utlandstjänstgöring började. Detta uppmuntrarinte lärare att söka tjänst utomlands och försvårar för densvenska skolan utomlands att få kvalificerade lärare. Tjänstgöring utomlands är ytterligare enmerit och måste räknas in i tjänstgöringstiden för lärare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om meritvärdering för lärare somundervisar i svenska skolor utomlands.
mot · GG02Ub438 · 1993-01-26 00:00:00 — Under en lång följd av år har vi i kunnat fåmånga trägna och idoga personer till att på ''hemmaplan''och studera via den s.k. Hermodsmodellen. Detfinns många som tidigare erövrat sin studiekompetens viadenna studieform. Många blev ''tända'' på att studera vidareoch det finns många kompetenta och erkända personer somhyser stor respekt för denna studieform. I takt med attstudiesystemet och skolreformerna successivt utbyggts ochutvidgats, har fritidsstuderandet minskat i omfång ochstyrka. Många bland de yngre generationerna kännerknappt till denna modell, där som nation hämtat enrad förmågor till ledande poster inom näringsliv ochoffentliga sektorn. Fritidsstuderandet har med andra ordfallit i glömska och bör återupplivas, inte minst i dessaarbetslöshetens dagar.I samband med nu pågående lågkonjunktur och enbetydande arbetslöshet med långa köer till olikastudievägar, borde denna studieform stimuleras. Vi ärövertygade om att man bland de arbetslösa ocharbetssökande kommer att finna många trogna, hängivnaoch intresserade anhängare i alla åldrar till dennastudieform.Många som är arbetslösa kanske saknar en visskompetens inom sitt tidigare verksamhetsområde, men harett brinnande intresse av att erövra denna för henne/honombristande kompetens. Vi är övertygade om att många gåroch ''drömmer'' om ett annat yrke, där dörren tidigare varitstängd på grund av olika skäl.Eftersom köerna till folkhögskolorna ochvuxenutbildning i form av gymnasie- ochgrundskoleutbildningarna är långa och många, är den intemöjlig för tusentals och åter tusentals.I nu rådande lågkonjunktur borde denna form av studierlocka åtskilliga intresserade till att delta i denna studieform.Statsmakterna borde initiera och ta tillfället i akt att iökad utsträckning stödja denna form av studier. Det skulleför många bli en värdefull start här i livet, många skulle påkort tid kunna erövra den kompetens som hon/han så välbehöver. Dessa välbehövliga statliga insatser skullestimulera till en ökad kompetensutbildning för landets ochregionernas bästa. När högkonjunkturen återvänder tillvårt land kan vi säkert finna många lyckliga bland dessastuderande som kan återvända till sin arbetsplats medbetydligt bättre självförtroende och en samtidig ökadkompetensutbildning bakom sig.Per studietimme räknat skulle det med all säkerhet vararelativt billiga studietimmar, fördelat med en jämnspridning över hela landet. Många skulle kunna sittahemma i sin egen hemmiljö och träget studera vidare, föratt senare kunna erövra sin examen. I vissa fall kommersjälvfallet viss resekostnad att uppstå i samband med attvissa prov kan behöva avläggas på annan ort.Vi motionärer anser att det i årets budget bör avsättasvissa speciella medel för att öka och initiera ett ökat intresseför fritidsstudier.För att nå dessa hungriga studeranden erfordras vissainformationsinsatser i samband med studiekampanjen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till vissa fritidsstudier.
mot · GG02Ub439 · 1993-01-26 00:00:00 — Gymnasieundervisning i självförsvar för flickor Våldet i samhället har ökat och verkar tillåtas att i alltstörre utsträckning breda ut sig på bekostnad av vanliga,hederliga människors trygghet och säkerhet. Gator och torgkänns otrygga att vara på. och nätter vågarmånga kvinnor, barn och pensionärer ej vistas ute. Storagrupper i samhället stannar hemma, isoleringen ochensamheten växer.Kvinnor, barn och pensionärer är de grupper som ärmest utsatta. Främst för att de är fysiskt svagare. Män haren helt annan kroppskonstitution och är bättre fysiskttränade, vissa i kampsporter.Gatuvåldet ökar, de yngre gatugangsterna går tillhårdare och råare attacker. Skräckscenariot är attgatugangsterna tar över gatorna och de vanligamedborgarna vågar sig ej ut.Många rapporter visar att vid mängder av överfall harvanliga medborgare passivt iakttagit överfallet utan attingripa när t.ex. en stackars åldring blir misshandlad. Ingenvågar ingripa och ta sitt civilansvar, att skydda sinamedmänniskor. Man är rädd för våldet.Detta är ett samhälle som ingen vill och bör acceptera.Krafttag måste tas mot våldet bl.a. genom att införa högrestraffsatser och större befogenheter för polisen etc. men detviktigaste är att försöka förebygga våld. Kvarterspoliser ärett sätt. Att utsatta grupper lär sig självförsvar är ett annatsätt.Defensivt självförsvar är en bra kampsport som ger brakondition, ett bättre självförtroende och ett skydd i utsattasituationer.Schemalägg självförsvar för kvinnorVåldsbrott och sexuella övergrepp mot kvinnor ökar.Var tionde dag dödas en kvinna i . För att i någonmån öka skyddet för kvinnor föreslår vi följande: undergymnastiktimmarna i årskurs 9 och i gymnasiets sistaårskurs bör en obligatorisk kurs för flickor i självförsvarinföras. Detta förslag skulle på ett mycket enkelt sätt kunnainföras relativt omgående utan någon nämnvärdkostnadsökning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om schemalagdgymnasieundervisning för flickor i självförsvar.
mot · GG02Ub440 · 1993-01-26 00:00:00 — I betänkande ''Skola för bildning''betonas på ett bra sätt den moderna medieundervisningensbetydelse. Vi kan på snart sagt varje punkt i avsnittet''Medieutveckling och medieundervisning'' instämma ikommitténs bedömningar. De bör ligga till grund förregeringens fortsatta arbete med en ny läroplan.Hur medieundervisningen skall infogas i de ämnen somföreslås ingå i läroplanen framgår inte av kommitténsbetänkande. Man pekar på att i första hand bildämnet menäven samhällslära, svenska och musik m. fl. andra ämnenbör kunna ge bidrag till en undervisning om och med hjälpav medier. Vi delar kommitténs uppfattning men sersvårigheterna i att verkligen få in en adekvatmedieundervisning i alla ämnen. Huvudansvaret måste,enligt vår mening, vara klart fastlagt så attmedieundervisningen inte hamnar mellan två eller flera''stolar''. Rektorernas ansvar för att ämnesövergripandeundervisning bildar en helhet för eleven bör ytterligarepoängteras.Inte bara svenska utan alla språk kan med fördel gebidrag till en modern medieundervisning. Medier somungdomar är väl förtrogna med bör i vissa fall även kunnaanvändas i språkundervisningen. Som ett exempel vill vinämna de mestadels engelskspråkiga rockvideos som deflesta ungdomar känner väl till. Dessa synpunkter bör gesregeringen till känna.Vi vill lyfta fram den sakkunskap som bildlärare besitteromkring förståelsen av bildspråket och som naturligtvisockså behöver användas när det gäller rörliga bilder somTV, video och dataspel. Det är, enligt vår mening,orealistiskt att förvänta sig att lärare i alla de uppräknadeämnena skall ha en kunskap som ersätter bildlärarnassakkunskap. Bildämnet har vad kommittén kallar ennyckelroll i medieundervisningen. Således är det av stor viktatt inte bildämnet försvagas eller helt försvinner urårskurser, särskilt i då bildflödet ökar.Läroplanskommitténs förslag i detta avseende bör integenomföras.En bra medieundervisning förutsätter att utbildningenav nya lärare samt fortbildningen av de redanyrkesverksamma ger utrymme för mediekunskap ochpedagogik. I , i betänkandetomnämnda, skrift ''Mediekunskap i skolan'' visar KarinStigbrant att lärarna ofta känner brist på detta område.Lärarutbildningen bör i detta avseende förbättras. Behovetav en ändamålsenlig och modern grund- och fortbildning förlärare i medieundervisning bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medieundervisningens roll i denkommande läroplanen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildämnets ställning ochomfattning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och fortbildning avlärare i ämnet mediekunskap.
mot · GG02Ub441 · 1993-01-26 00:00:00 — Den ständiga förändringen i vårt samhälle och det ökadeinternationella samarbetet ställer höga krav påkompetens- och kunskapsutveckling. En fruktbar väg atttillgodose detta växande behov är distansutbildning. Meddistansutbildning överbryggas de hinder som avstånd i tidoch rum kan utgöra. Framför allt för människor pålandsbygd och i glesbygd är det ett bra komplement tillandra utbildningsformer.Samordningen av distansutbildningen i landet börförstärkas. har i förhållande till andra länder ensvag organisation för samordning av distansutbildningen.Ett särskilt institut eller en myndighet för ett sådantsamordningsansvar bör inrättas. Detta institut skall haansvar för t ex utveckling av metoder, pedagogik och teknikför distansutbildning.Riksdagen beslutade enligt betänkande 1990/91:UbU16att om man kommer fram till att det behövs en friståendeorganisation för distansutbildning skall den förläggas tillHärnösand.I finns goda möjligheter att samordna ochbygga ut distansutbildningen i landet. I finnsbåde kompetens och en nära samverkan med intressenterinom området. Dessutom finns goda utvecklingsbetingelserför ett distansutbildningsinstitut med ett rikstäckandesamordnings-, utvecklings-, forsknings- ochutbildningsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att ettdistansutbildningsinstitut inrättas och att detta institutlokaliseras till enligt tidigare beslut.
mot · GG02Ub442 · 1993-01-26 00:00:00 — I betänkande Skola för bildningSOU 1992:94 behandlas bl.a. idrottsämnet i skolan.Kommittén har därvid föreslagit en kraftig nedskärning avidrottsämnet i skolan. Detta anser vi vara helt oacceptabelt.Förslaget innebär att idrottsämnet i realiteten kommeratt halveras på och i gymnasiet jämfört mednuvarande förhållande. Detta skulle vara till stort men förvåra barn och ungdomar.Skolans idrottsämne har så många positiva faktorer. Dethar en nyckelroll ur hälsosynpunkt genom att alla elever fårdel av undervisningen. Idrotten är det enda ämnet i skolansom är direkt hälsoinriktat. En bra och regelbunden fysiskträning har stor betydelse för barns och ungdomars fysiskaoch psykiska utveckling. Det finns också utredningar somvisar ett klart samband mellan motorisk träning ochintellektuell utveckling.Idrottsämnet har en stor uppgift i att göra alla elevermedvetna om vikten av att sköta sin kropp och hälsa. Dettaämne är faktiskt det enda ämne som på ett påtagligt sättarbetar med kroppen och dess funktioner.En regelbunden idrottsundervisning ger även klartbättre förutsättningar för goda studieresultat. Det ger ocksåbättre hälsa på både kort och lång sikt samt bättrekunskaper för en aktiv och meningsfull fritid. För bådesamhälle och näringsliv innebär en bra idrottsundervisningpositiva fördelar såsom t.ex. mindre produktionsbortfall,besparingar inom vårdområdet samt bättre tränade ochergonomiskt och arbetsmiljömässigt mer medvetnaindivider.Med alla dessa positiva faktorer som följer medidrottsämnet skulle det vara resursslöseri att dra ner påundervisningstimmarna i detta ämne.Alla industriländer i västvärlden har obligatoriskidrottsundervisning därför att man är medveten om denstora betydelse som denna utbildning har bl.a förfolkhälsan. får nu inte lägga sig sist i ligan när detgäller idrottsämnet. Därför får Läroplanskommitténsförslag om idrottsämnet ej genomföras.
mot · GG02Ub445 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringens målsättning att skapa '''' kan väl ingen ha något emot. Många av oss tyckerförstås att den är väl så bra , men bra kan görasbättre. Alltfler människor börjar dock att fundera över demetoder, som föreslås för att nå målet.Läroplanskommitténs förslag till ny läroplan förgrundskolan innefattar förslag om att idrottsämnet i skolanskall minskas . Detta förslag tycker vi skallavvisas.Idrottsämnets huvuduppgift är att få alla eleverintresserade av att sköta sin kropp och hälsa samt att skapaett livslångt intresse för fysisk aktivitet.Några årtionden fanns i våra skolordaglig fysisk fostran. Detta betraktades då som en absolutoundgänglig motvikt till allt stillasittande i skolan. Vi anseratt den sanningen står sig även i våra dagar.Man måste röra sig för att kunna sitta stilla.Det finns forskning som visar att en allsidig ochpedagogiskt riktigt bedriven fysisk aktivitet ger positivaeffekter på självförtroende, självkänsla och inlärning.Skolan kan här visa vägen till den källa till rekreation ochglädje som idrott och friluftsliv innebär för mångamänniskor.Fysisk aktivitet har en rad väldokumenterade positivaeffekter och är en naturlig del i vårt förebyggandehälsoarbete. De alltmer förekommandebelastningsskadorna och problem med benskörhet kanförebyggas redan i skolan.Detta är bara ett axplock av skäl som vi anfört, det finnsmånga fler varför idrottsämnet i inte skallminskas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsämnet i .
mot · GG02Ub447 · 1993-01-26 00:00:00 — Riksrekryterande utbildningar vid tekniska skola tekniska skola -- HTS -- är sedan lång tidtillbaka känd för kvalitet och mångfald i sin tekniskautbildning. Många av de elever som fått sin utbildning vidskolan har rönt framgång i sin yrkesutövning och erhållitstor uppskattning från näringslivet.Skolan har dessutom haft och har en viktig uppgift förpersoner med industriell yrkeserfarenhet, som önskarutveckla och komplettera sina kunskaper till en nivåmotsvarande teknisk linje årskurs 4.Större delen av den tekniska högskoleutbildningen vidHögskolan i är förlagd till HTS med 180intagningsplatser innevarande år.På uppdrag av näringslivet och Länsarbetsnämndenbedrivs uppdragsutbildning i betydande omfattning.Hässleholms kommun har gjort stora ekonomiskasatsningar på sin tekniska utbildning. sedaninvesterades ca i lokaler. Utrustningenhåller en mycket hög standard.Fr.o.m. /94 upphör teknisk gren årskurs 4,varvid vid Tekniska skolan planeras övergång tillteknikerutbildning med inriktning/profilering inom bygg-,eloch maskinområdena. Samtliga utbildningar har enproduktionsinriktad profil.De tekniska utbildningsvägarna vid skolan omfattar idag:ITeknisk linje omfattande fjärde året inomBygg-anläggningBygg-husbyggnadsteknikElkraftTeleteknik ochMaskinIITeknisk kompletteringskurs (TKK) inomMaskinBygg ochElKursen ger tillträde till årskurs 4 alternativt högskolansingenjörsutbildning.Kurslängden är 3 terminer med inträdeskrav 2-årigyrkesteknisk utbildning eller motsvarande.IIITeknisk specialkurs för personer med minst två årsyrkeserfarenhet inomMaskinBygg ochElomfattande 2 terminer, varefter utbildningen fortsätter 2terminer motsvarande fjärde året på teknisk linje.Såväl teknisk kompletteringskurs som tekniskspecialkurs har lockat många sökande från i stort sett helasödra . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tekniska skolaerhåller statsbidrag för riksrekryterande utbildning i likhetmed vad som gäller för tekniska skola(SkolFS 1991-52).
mot · GG02Ub448 · 1993-01-26 00:00:00 — Energiinriktad utbildning till Norduppland I rapporten och utbildning i (arb.rapport nr 12 , Uppsalauniversitet 1991) konstateras att de kommuner som har högutbildningsnivå i stor utsträckning sammanfaller med dekommuner som har en kraftig befolkningstillväxt.Andelen yrkesverksamma med eftergymnasialutbildning är klart lägre i Norduppland jämfört med riks-och länsgenomsnittet.Riksgenomsnitt19 % med eftergymnasial utbildningLänsgenomsnitt25 %Älvkarleby kommun13 %Tierps kommun12 %Östhammars kommun14 %Ett led i att öka tillväxten och sysselsättningen iNorduppland borde därför vara att komplettera dentraditionella arbetsmarknadsutbildningen medeftergymnasial utbildning.I har lokaliserat ettenergiforskningslaboratorium, Utveckling AB.Bland de anställda finns ett antal adjungerade professorersom på deltid arbetar vid våra större högskolor. I samarbetemed högskolorna sker regelbundna besök och laborationervid anläggningarna i Älvkarleby.Goda förutsättningar finns därmed att vidareutvecklaundervisningsformerna och utlokalisera eftergymnasialutbildning inom energiområdet till Norduppland. En sådanundervisning skulle, mot bakgrund av vad som anförts irefererade rapport, också leda till tillväxt i ett område somtraditionellt räknats till ''Bergslagens krisområde''.Redan nu bedrivs avancerad sol- ochbioenergiforskning. Kompletterat med ett störreförsöksvindkraftverk vid så skulle detskapa ett komplett centrum för forskning inomenergiområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av energiinriktadutbildning till Norduppland.
mot · GG02Ub450 · 1993-01-26 00:00:00 — Undervisning om alkohol, narkotika och tobak Undervisning om alkohol, narkotika och tobak finns inteomnämnd i nu föreliggande förslag till läroplan (CAN) har i sina undersökningar om elevers drogvanor iflera år i rad uttryckt önskan om mera och bättreundervisning i . Enligt nu föreliggande rapporter finnsdet en tendens till en ökning av ungdomensalkoholkonsumtion.I och med att länsskolnämnderna upphörde togs ocksådet stöd bort som de s.k. ANT-konsulterna var på dessanämnder. har prioriterat denna frågaoch söker nu finna former för att ge ANT-momentet statusi grundskola och gymnasium.Även har på olika vägar och medmoderna metoder försökt att genom projekt och reguljärverksamhet täcka den nuvarande bristen. Därvid har deskolor som lagt in ANT-momentet i sin arbetsplan fåttkvalitativt bra stöd.I de nordiska länderna anser man att ANT-undervisningen är ett viktigt moment i samhälletsförebyggande arbete. I olika hög grad har momentetpoängterats. Det är obligatoriskt i norsk grundskola.En beklaglig brist är att momentet har underordnadbetydelse i lärarutbildningen. Det innebär att blivandelärare får en dålig kunskap om hur man med modernametoder kan göra undervisningen kvalitativt bra.För att säkerställa momentet och för att ge signaler tilllärarutbildningarna bör ANT-undervisningen anges somobligatoriska moment i alla grundskolors åk 6 och åk 8.Momentet bör även behandlas i någon av gymnasietsårskurser, inte minst i anslutning till examen. kan medfördel integreras i olika ämnen under läsåret. Iutvärderingen av varje skolas arbetsplan borde det dockframgå hur man behandlat momentet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska ANT-moment igrundskolan och en prioritering av i gymnasiet och ilärarutbildningen.
mot · GG02Ub451 · 1993-01-26 00:00:00 — Ämnet svenska ingår i undervisning bl.a.därför att eleverna skall få goda kunskaper om sitt språk ochdess betydelse för människan och samhället. I kursplanenför svenska i Lgr80 står: ''de (eleverna) skall också få lärasig vad som utmärker ett bra språk, så att de själva medvetetkan arbeta med att förbättra sitt eget språk''.Språket är vårt viktigaste medel för att få kontakt medandra människor i vår närhet eller långt borta. Enmänniskas språk hänger samman med hennes personlighetoch livssituation. Genom olika händelser kanspråkutvecklingen blockeras. Därför är det viktigt attsvenskundervisningen stärker elevernas självkänsla så attde vågar tala och stå för sina åsikter. Genom ökadekunskaper och erfarenheter blir ordförrådet rikare.I förslaget till kursplan i svenska som presenteras iläroplanskommitténs betänkande ''Skola för bildning''(SOU 1992:94) sägs under rubriken strävan ska varaatt eleven bl.a. ''utvecklar en sådan språklig säkerhet i taloch skrift att eleven med respekt för andra kan, vill ochvågar uttrycka sig tydligt i många olika språkligasammanhang''.Detta är ett viktigt mål men det bör kompletteras medvikten av ett vårdat språk. I många sammanhang användssvordomar, nedvärderande och vulgära uttryck och ord ochdetta bruk blir enligt min mening allt mer utbrett. Dennautveckling är naturligtvis inte lätt att vända men skolansbetydelse har varit och är viktig i arbetet för ett vårdatspråk. För att ytterligare stärka vikten av denna uppgift bördet klart framgå i den kommande kursplanen i svenska attundervisningen syftar till att eleverna lär sig använda ettvårdat tal- och skriftspråk. Med tanke på deninternationalisering som pågår och den mängd informationsom formligen sköljer över oss överallt måste en viktig delav svenskundervisningen betona betydelsen av att vårdavårt modersmål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskundervisningens betydelseför ett vårdat tal- och skriftspråk.