ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K417 · 1993-01-26 00:00:00 — Om någon utsätts för förtal eller förolämpning i trycktskrift och i radio- och TV-program ges itryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ettvisst skydd. Utgivaren kan av domstol åläggas att införarättelse och även åläggas att i samma medium där brottetbegicks återge domen. Men den enskilde har själv ingen rätttill genmäle.Tidningarna har själva inrättat en pressopinionsnämndmed en pressombudsman som verkar efter de pressetiskaregler som branschen själv formulerat.I avtalet mellan staten och finnsinskriven en vidgad genmälesrätt som ger den enskilde rätttill genmäle och beriktigande. Det är radionämnden somavgör om den enskilde ska få komma till tals.För den nya lokalradion finns inte motsvarande reglersom i avtalet mellan staten och radio.Ny Demokrati anser inte att pressens opinionsnämndtillgodoser medborgarnas intressen på ett fullgott sätt. Vianser också att samma skydd ska ges i alla medier.Ny Demokrati vill förstärka genmälesrätten i sådan gradatt den enskilde ska ges rätt att, i det medium därfelaktigheten framsagts eller publicerats, själv få komma tilltals och rätta felaktig uppgift om fakta om sin person ellerom händelse där vederbörande varit delaktig. NyDemokrati anser att en utredning bör tillsättas för att utredaförutsättningarna för en förstärkt, utvidgad, genmälesrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningarna för attförstärka genmälesrätten skall utredas.
mot · GG02K418 · 1993-01-26 00:00:00 — Jurysystemet i yttrande- och tryckfrihetsmål Kritik har framförts av bl a iStrasbourg mot det svenska jurysystemet i yttrande- ochtryckfrihetsmål.Det svenska sättet att utse jury kan eventuellt ansesstrida mot artikel 6 i . Här föreskrivsvars och ens rätt att få sin sak prövad av en opartiskdomstol.Den framförda kritiken har gällt dels frågan om att jurynbestår av politiker, dels frågan om det kan anses föreliggaen obalans i juryn till förmån för medierna, vilkenmissgynnar den som utsatts för övertramp.Europakonventionen har granskat ett fall där enmedlem i en organisation som kritiserat socialdemokratinstämde det socialdemokratiska förlaget för förtal.Förlaget friades av en tryckfrihetsjury där sex av de nioledamöterna var (s)-märkta.Ny demokrati instämmer i denna kritik men anser att enändring i lagstiftningen i fråga om jury i yttrande- ochtryckfrihetsmål bör göras. En sådan ändringförutsätter en ändring i tryckfrihetslagstiftningen, dvs. engrundlagsändring som kräver två riksdagsbeslut medmellanliggande allmänna val. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ändralagstiftningen om yttrande- och tryckfrihetsprocessen ifråga om jury.
mot · GG02K419 · 1993-01-26 00:00:00 — Inga generella reklamförbud i en demokrati!Fria medier utan politisk styrning är förutsättningen fören fungerande demokrati. Utifrån denna grundsyn anser Nydemokrati att den möjlighet till generella reklamförbudsom yttrandefrihetsgrundlagen öppnar i 1 kap 12§ andra stycket är en faktisk begränsning av den friaopinionsbildningen, av yttrandefriheten ochinformationsfriheten. Dessa friheter är i sig nödvändigaförutsättningar för en demokrati. Ytterst innebärmöjligheten till generella reklamförbud ett hinder fördemokrati -- en demokrati på folkets villkor och intemakthavarnas.Genom att förbjuda reklam, och därmed undanröja denenda reella finansieringskällan för fria radio- och , blir yttrandefriheten illusorisk.En sådan begränsning av yttrandefriheten anser Nydemokrati är i strid med regeringsformens grundläggandeprinciper om yttrandefrihet och informationsfrihet, liksommed FNs konvention om de mänskliga rättigheterna ochEuroparådskonventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Dessakonventioner har förbundit sig att följa. Det ärvidare att märka att tydligt deklarerat attkonventionens regler utgör grundläggande rättsprincipersom ska iakttas i EG-rätten.Ett land som , som har ambitionen att värna omdemokratin, måste garantera medborgarna vidast möjligayttrandefrihet. Det gör inte den år l99l antagnayttrandefrihetsgrundlagen. I själva verket är den till sinyttersta konsekvens en begränsningslag. Detta börriksdagen ändra på. Med hänvisning till det anförda hemställsatt upphäver 1 kap. 12§ andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen.
mot · GG02K420 · 1993-01-26 00:00:00 — Med den nya bild- och datatekniken finns en allmänttillgänglig teknik för manipulering av bilder.Ett område som är speciellt känsligt vid manipulering avbilder är i media. Genom den roll som bilden har somnyhets- och informationsbärare i media borde krav ställaspå att en manipulerad bild alltid presenteras sommanipulerad.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att pålämpligt sätt initiera regler som säkerställer att enmanipulerad bild får visas i media enbart om denpresenteras som manipulerad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om manipulerade bilder i media.
mot · GG02K421 · 1993-01-26 00:00:00 — Försöksverksamhet med eterburen lokal-TV-sändning I många av landets större tätorter finns ett lokaltkabel-TV-nät. Detta har gett möjlighet för mångamänniskor att via TV få tillgång till ett varierande utbud avkommersiellt finansierade lokala informations-, kultur- ochnyhetsprogram.På många håll befinner sig verksamheten fortfarande isin linda medan man på andra håll har kommit ganska långt.I finns ett kommersielltTV-produktionsbolag som på uppdrag av den lokalakabelsändarföreningen producerar program åt föreningensmedlemmar.Dessa program kommer efter full utbyggnad avkabelnätet att kunna nå ca 40 000 hushåll inom och ianslutning till centralorten.Genom denna organisatoriska lösning har kvaliteten påprogrammen kunnat höjas högst väsentligt vilket inneburitatt programmen blivit allt mer uppskattade ochtittarfrekvensen därmed ökat.Det lokala kabel-TV-nätet har dock en starkbegränsning i att det aldrig kan bli kommersiellt lönsamt attbygga ut det så att i vart fall ett flertal av kommunensinvånare kan få tillgång till sändningarna.I en kommun som som förutom centralortenbestår av ett antal större och mindre orter betyder det attminst en tredjedel av alla hushåll kommer attgå miste om den lokala information som går ut över lokal-TV-nätet.I fall innebär det även att man inte kan få delav de direktsända debatterna från kommunfullmäktigessammanträden eller andra politiska debatter somregelmässigt brukar sändas över lokal-TV-nätet.Frågan om att via det lokala TV-nätet kunna nå allakommuninvånare har därför en viktig demokratisk aspekteftersom tillgängligheten till kommunalpolitisk informationannars blir olika beroende av var man bor i kommunen.En möjlighet att nå även dessa hushåll vore att gemöjlighet till lokala eterburna sändningar till de områdensom inte kan nås via kabel.Tekniskt sett är detta en enkel och billig lösning.Hindren finns på det formella planet eftersom det inteär lagligt tillåtet med denna typ av TV-sändningar.Frekvensbyrån har på uppdrag av regeringen redan gjorten frekvensindelning av för ytterligare enmarkburen riks-TV-kanal.Det är inte sannolikt att det under överskådlig framtidkommer att finnas utrymme för ytterligare enreklamfinansierad rikskanal. På den lokala nivån är lägetdock ett annat. Här finns goda möjligheter redan idag.Det vore därför mycket intressant att få möjlighet attgöra ett försöksprojekt med etersänd reklamfinansieradlokal-TV. är i detta avseende en mycket lämpligförsöksort.Detta kräver dock en ändring av nuvarande lagstiftning.Jag vill därför föreslå att det i får göras etttidsbestämt försök med etersänd reklamfinansierad lokal-TV, grundat på den organisation man tillämpar för dekabelsända programmen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försök med etersändreklamfinansierad lokal-TV.
mot · GG02K422 · 1993-01-26 00:00:00 — eller senare inträffar i de flesta människors liv enperiod när man funderar mycket kring sin egen identitet.Härkomst, uppväxt och ursprung spelar då roll. Särskiltviktig blir frågan om ursprunget för dem som växer upp utanen eller båda av sina biologiska föräldrar.Det borde därför vara en självklar uppgift för samhälletatt bidra till att den enskilde får del av all tillgänglig kunskapom sitt ursprung. Enligt har socialnämndenskyldighet att medverka vid fastställande av faderskap.Vid insemination har rätten till vetskap om ursprungetbedömts så viktigt att det skrivits in i sekretesslagen (7 kap. 1§) att barn har rätt att få veta namnet på denspermagivare som är dess biologiske far.Det framstår således som märkligt att sammasekretesslag lämnar utrymme för hemlighållande avfaderskap i vissa fall. Vid rättslig prövning i kammarrätteni har fastställts att utlämnandet avfaderskapsuppgift i det aktuella fallet innebar sådant menför fadern att uppgiften ej lämnades ut.Vi finner det oacceptabelt att eventuellt men för fadernskall ha större vikt än en människas intresse av att veta sittbiologiska ursprung. Sekretesslagens 7 kap. 4§ bör ändras så att det aldrig skall vara möjligt attsamhället har uppgifter om en människas föräldrarsidentitet utan att kunna lämna ut dem till den det berör.Denna förändring bör ske skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändring isekretesslagen beträffande föräldraskap.
mot · GG02K424 · 1993-01-26 00:00:00 — Statens försäljning av datauppgifter säljer databaseradetaxeringsuppgifter till bl a ett företag som ger ut den s k Taxeringskalendern. Även i andra sammanhangförsäljer och lämnar staten ut databaserade uppgifter omenskilda. Den som inte vill att en uppgift skall lämnas ut kani vissa sammanhang göra en anmälan därom.Medborgarna har inte med det här systemet makten övervem som skall få ta del av eller använda de uppgifter somrör honom eller henne och i vilket syfte det skall få ske, omdet inte är fråga om sekretessbelagda uppgifter.Vi menar att medborgarna har ett berättigat intresse avatt i vissa fall få bestämma om en offentlig uppgift skall fålämnas ut via data, t ex en diskett.Ett sådant fall är uppenbarligen uppgifter om taxering.För att det slaget av uppgifter skall få lämnas ut via data börkrävas ett den enskilde lämnat sitt medgivande därtill, dvsett utlämnande får inte ske mot den enskildes vilja.Utlämnandet av ekonomiska eller personliga uppgifterav viss betydelse via data bör i vissa fall inte få ske utan denenskildes medgivande. Omfattningen av en sådanbegränsningsregel måste redas ut. En begränsning kansannolikt inte gälla alla typer av register. Dessutom kan detfinnas ändamål där en begränsning inte bör komma ifråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning som syftar till attinföra ett system där utlämnandet av ekonomiska ellerandra personliga databaserade uppgifter av viss betydelseinte får ske utan den enskildes medgivande i vissa fall,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt begränsa statens försäljning och utlämnande avdatabaserade uppgifter.
mot · GG02K425 · 1993-01-26 00:00:00 — Den lag rörande satellitsändningar av TV-program somriksdagen antog innebär att samma reglergäller, oavsett distributionsform, för all annonsering ochs.k. sponsring av program som riktar sig till tv-publik häri . Marksändningar och satellitsändningar (även viakabelnät) likabehandlas således i detta hänseende.I propositionen vidgår regeringen att detta förhållandemedför en konkurrensnackdel för svenska programföretagi förhållande till utländska.En enhetlig lagstiftning här ansågs dock tydligenviktigare (eller bekvämare?) än att i högre grad tillgodosekravet på strikt konkurrensneutralitet.Riksdagen har , på regeringens initiativ,antagit en ny EG- och EES-anpassad konkurrenslag, vilkenbl.a. inskärper kravet på konkurrensneutralitet mellanföretag inom samma bransch eller produktområde.De sålunda antagna reklamreglerna innebär bl.a. attTV5 Nordic, som satellitsänder reklaminslag från svensktterritorium till svensk publik i diskrimineras iförhållande till TV3, t.ex., som satellitsänder reklaminslagfrån engelskt territorium till svensk publik i . Vidarekan både TV3 och TV5 Nordic sägas diskrimineras iförhållande till TV4 som har ensamrätt på att sända reklami det svenska mark-tv-nätet och därigenom når en betydligtstörre publik. Men även andra reklam-tv-kanaler, isynnerhet de som är svensktalande eller svensktextade ochalltså huvudsakligen vänder sig till publiken här i ,''drabbas'' av dessa konkurrensbegränsande reklamregler.Vidare innebär lagen att TV-program mot vederlagendast får sändas under annonstid i televisionen. Det blirdärigenom omöjligt för sändande bolag att sälja ''vanlig''programtid (som icke är att anse som reklamannons). är detta annars en av affärsgrunderna.Men ''annonstid'' i lagens mening är 1--, medan''vanlig'' programtidslängd understiger 27--30minuter.Också ifråga om reklam riktad till barn gårlagen längre än vad EG:s TV-direktiv anger. Det kan ävennämnas att etiskanormer för reklam till barn (och rekommendationer tillleksaksfabrikanter) väl tillvaratar de skyddsvärda intressensom här är aktuella.I och för sig torde EG:s direktiv om TV-sändningar tillallmänheten i allt väsentligt tillgodose rimligt höga anspråkpå normerad reklametik och därför -- utan striktare, merdetaljerade föreskrifter -- kunna antas. Därmed skulleockså reglerna om reklam och sponsring i radiolagen kunnamjukas upp. Men både riksdag och regering valde denhårdare ''strypande'' linjen den gången... Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en sådan ändring i lagen omsatellitsändningar av TV-program att EG:s TV-direktiv blirgällande svensk rätt,2. att beslutar att avskaffa 19§ och 21§ första stycket lagen om satellitsändningar av TV-program,3. att hos regeringen begär en skyndsamöversyn av lagen om satellitsändningar av TV-program isyfte att åstadkomma konkurrensneutralitet i enlighet medvad i motionen anförts.
mot · GG02K426 · 1993-01-26 00:00:00 — Val av jury i tryckfrihetsmål I tryckfrihetsförordningens 12 kapitel föreskrivs reglerom jury i tryckfrihetsmål. Sådan jury skall avgöra huruvidabrott föreligger.Jury utses enligt paragraf 4 i 12 kaptryckfrihetsförordningen av politiskt valda församlingar.Sådan jury utses för av fyra kalenderår.Artikel 6 i föreskriver rätt till''opartisk'' rättegång inför en ''oavhängig och opartiskdomstol''.Enligt uppgifter är ett mål i aktuelltframöver där kritiken riktas mot att jurymedlemmar ärpolitiskt tillsatta. Misstanke om mannamån kan därmeduppstå i politiskt känsliga mål och oavhängigheten alltsåifrågasättas.En översyn av sättet att välja jury kan därför varabefogad. Fri- och rättighetskommittén utreder bl ainkorporering av . Kommittén skullekunna vara ett lämpligt organ för att vidare utreda behovetav ändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna förtillsättande av jury i tryckfrihetsmål.
mot · GG02K427 · 1993-01-26 00:00:00 — The remote procedure call failed.
mot · GG02K428 · 1993-01-26 00:00:00 — Sekretess i asyl- och utlämningsärenden I RB 36:5 bör undantaget i fjärde stycket innebärandeskyldighet att vittna i mål angående brott för vilket inteföreskrivits lindrigare straff än fängelse tas bort. Dennuvarande skrivningen innebär att andra än försvarareexempelvis offentliga biträden och ombud i asylärendensamt målsägandebiträden inte har något skydd för uppgiftersom anförtrotts dem om de hörs som vittnen i mål angåendeallvarlig brottslighet. Detta är en brist i lagstiftningen.Skyddet för advokats tystnadsplikt torde vara absolut ien rad . Ett klarläggande behövs också ombestämmelserna i 36:5 även avser utländska advokater.Vidare bör sekretesskyddet för handlingarna i asylärendenenligt sekretesslagen 7:14 och 1:3 3 st. hos ochUtlänningsnämnden/Regeringen förstärkas. Ommyndigheterna anser att skyddet inte kan vara absolut börden asylsökande underrättas om detta vid förstaasylförhöret. Som det är nu får den asylsökande intrycketav att skyddet är absolut.Det är också viktigt att klarlägga vilka regler som skallgälla vid utlämnandet av asylhandlingar beträffandeasylsökande till andra länder. Detta är av betydelse bl.a.mot bakgrund av att asylhandlingarna i ett uppmärksammatfall () har lämnats till myndigheterna ibl.a. agerande inämnda ärende får anses stå i strid med internationellstandard.I sammanhanget har man att beakta 7 kap. 14§ sekretesslagen (1980:100) att sekretess gäller endastom respektive skaderekvisit är uppfyllt.Beträffande frågan om utlämnande till andra länder avhandlingar om asylsökande bör 1 kap. 3§ tredje stycket sekretesslagen uppmärksammas. Därföreskrivs följande.Uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag fårinte röjas för utländsk myndighet eller mellanfolkligorganisation annat än om utlämnande sker i enlighet medsärskild föreskrift därom i lag eller förordning eller omuppgiften i motsvarande fall skulle få utlämnas till svenskmyndighet och det enligt den utlämnande myndighetensprövning står klart, att det är förenligt med svenskaintressen att uppgiften lämnas till den utländskamyndigheten eller mellanfolkliga organisationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utredning om ochförslag till stärkande av sekretess i samband med asyl- ochutlämningsärenden.
mot · GG02K429 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändring av yttrandefrihetsgrundlagen, YGL trädde den nyaYttrandefrihetsgrundlagen, YGL, i kraft. Dess tillkomstinnebär på sitt sätt en förstärkning av skyddet för yttrande-och informationsfriheten i elektroniska bild- ochljudmedier, medan den betydligt äldreTryckfrihetsförordningen, TF, reglerar motsvaranderättigheter i tryckta medier.YGL:s 1 kap. 12 § 2:a stycket öppnar en möjlighet förlagstiftaren att genom vanlig lag utfärda generella förbudmot reklam i bild- och/eller ljudmedium. En sådanmöjlighet utgör en orimlig inskränkning av informations-och yttrandefriheten, främmande för ett öppet,demokratiskt rättssamhälle. Reklam som huvudsaklig ellerkompletterande inkomstkälla för t.ex. radio- eller får anses vara en lika naturlig som stundomnödvändig finansieringsform på samma sätt som annonseroch reklam är en förutsättning för den fria pressensexistens. Tryckfrihetsförordningen saknar mycket riktigtockså en motsvarande bestämmelse. Bestämmelsen i 1 kap.12 § 2:a stycket i YGL borde därför avskaffas. Därmedskulle i denna del svensk lagstiftning bättre harmoniera medden av ratificerade till skyddför mänskliga fri- och rättigheter.Såväl Europeiska Gemenskapens, alltså EG:s, TV-direktiv som etiskanormer rörande reklam torde båda erbjuda ett fullgottskydd mot otillbörliga och oetiska former av reklam ochmarknadsföring. Även om ännu inte är medlem avEG sker en betydande anpassning i EG:s anda redan genomEES-avtalet, varför en friare syn även på reklam via eter-eller kabeldistribuerade elektroniska bild- och ljudmediervore en logisk anpassning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa bestämmelsen i 1 kap. 12 §andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen.
mot · GG02K430 · 1993-01-26 00:00:00 — I finns den gamla långvågsstationen kvar. Dentäcker halva ungefär. Den ska nu skrotas. Sändarenär i användbart skick.I ligger också ett radiomuseum.Långvågsstationen skulle kunna bli en levande del avmuseet.Sändaren skulle kunna hyras ut. Som villkor ihyresavtalet skulle kunna föreskrivas att viss del avprogramtiden skulle innehålla sändningar av gammalhederlig ''ångradio'', t ex med . Verksamhetenskulle finansieras med reklam och i övrigt bedrivas påkommersiella villkor.Det finns en långvågsfrekvens tillgänglig, som sannoliktinte kommer att kunna användas på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa förutsättningar förlångvågssändningar i .
mot · GG02K431 · 1993-01-26 00:00:00 — Påföljden vid olovlig sändning av radioprogram Avskaffa fängelse i straffskalan för olovlig sändning avradioprogramI radiolagen stadgas att den som sänder radioprogramutan erforderligt tillstånd döms till böter eller fängelse ihögst (10 § 4. ).Enligt Ny demokratis uppfattning förefaller påföljdenfängelse för brottet olovlig sändning av radioprogram,varmed menas sändning av ljudradio- eller TV-program,som orimligt hård, särskilt om man beaktar att sändning avradioprogram faktiskt är en grundläggande fri- ochrättighet. Här är det ju fråga om en form av yttrandefrihetsom inskränkts genom särskild lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ta bort fängelse i straffskalan försändning av radioprogram utan erforderligt tillstånd.
mot · GG02K501 · 1993-01-26 00:00:00 — Styrelserna i statliga myndigheter, affärsverk och bolaghar kraftigt förändrats under denna valperiod.Inriktningen mot en minskad, eller helt slopad,representation av företrädare för allmänintressena är tydlig.I stället har ledamöterna i första hand hämtats frånnäringslivet.Det är viktigt att de statliga styrelserna är allsidigtsammansatta och att återkopplingen till ett nominerandeorgan är tydlig. I en demokrati skall medborgarna kunna haett inflytande på vilka som skall företräda deras intressen iden aktuella styrelsen. En återgång till ett större antalrepresentanter för allmänintressen bör ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av denstatliga styrelserepresentationen i enlighet med motionenssyfte.
mot · GG02K503 · 1993-01-26 00:00:00 — I samband med beslutet om ny kommunallag togriksdagen beslut om principerna för arvoden hos kommuneroch landsting. De förtroendevalda skulle, utöver deförrättningsarvoden respektive kommun och landstingbeslutar om, också få ersättning för förloradarbetsförtjänst.Mindre handlingskraftig har varit när det gälltbeslut om arvoden för statliga uppdrag. harnämndemän inte rätt till skälig ersättning för förloradarbetsförtjänst. Den ersättning om för förloradarbetsförtjänst jämte ett arvode om , som ges tillnämndemännen, betyder att merparten av deyrkesarbetande nämndemännen förlorar ekonomiskt påsina betydelsefulla insatser för samhället.Statens njugghet har betytt att nämndemannakåren intelängre återspeglar ett genomsnitt av samhället. Särskilt ilängre och särskilt betydelsefulla mål är en mycket högandel av nämndemännen pensionärer. De behövs idomstolsväsendet, men det är mycket olyckligt om deyrkesverksamma grupperna blir kraftigtunderrepresenterade.För skattenämnderna finnns ingen lagreglerad rätt tillarvode.De enskilda landstingen har rätt, men inte skyldighet, attbesluta om arvoden för en verksamhet, som principielltmåste anses som statens angelägenhet. Inga medel finnsanvisade för skattemyndigheterna att själva ersättaledamöterna. I flera landsting har avveckling av arvodenatill skattenämndsledamöter tagits upp i samband med attlandstingen ser över sin verksamhet.Landstingsledamöterna uppfattar på goda grunderarvoden till skattenämndsledamöter som en statlig uppgift.Risken är stor att arvoderingen av ledamöterna iskattenämnderna hamnar mellan olika stolar. Samtidigttorde enigheten vara stor om betydelsen av enförtroendemannamedverkan i de lokalaskattemyndigheternas arbete.Exemplen ovan visar att det är hög tid för statsmakternaatt se över principerna för arvodering av förtroendevalda,som medverkar inom den statliga sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avarvoderingen av förtroendevalda engagerade i statligverksamhet.