mot · GG02L18 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:214 Ändringar i upphovsrättslagen Inför avtalslicens!I betänkande (SOU 1988:31)förordades en reglering med avtalslicens vad gällerkopiering ur tidningar och tidskrifter inom myndigheter,företag och organisationer.Utredningen konstaterade bl.a. att det hos myndigheter,företag och organisationer finns ett ''legitimt intresse av entämligen omfattande kopieringsrätt för att tillgodose detinterna behovet av information''. Och vidare: ''Att dettainte kan åstadkommas genom individuella avtal medhuvudmannen är uppenbart. Det räcker inte heller medenbart kollektiva avtal med rättighetshavarnasorganisationer. Det erfordras således en särskild reglering. ''Att det inte räcker med enbart kollektiva avtal förklarasav att detta ställer utländska rättighetshavare utanför,liksom de svenska rättighetshavare som står vid sidan av deavtalsslutande parterna.Innebörden av en avtalslicens är att företag, institutionereller organisationer som för att tillgodose internainformationsbehov har ett avtal om kopieringsrätt medorganisation (i det här fallet Presskopia) som företräder ettflertal svenska upphovsmän också har rätt att kopiera verkav upphovsmän som inte företräds av organisationen.Det är till att börja med uppenbart att en sådan ordningförenklar för användarna och att den dessutom innebär attde rättighetshavare som står vid sidan av Presskopiagenom avtalslicensregleringen ändå kan få sina intressenbevakade.Upphovsrättsutredningen avvisar i sitt betänkandetanken på en tvångslicens bl.a. med hänsyn tillBernkonventionens artikel 9.2. En avtalslicenskompletterad med en möjlighet för utanförståenderättighetshavare att meddela kopieringsförbud samt en rätttill individuell ersättning kan dock enligt utredningenaccepteras. Och detta är alltså den modell som utredningenfastnat för.I regeringens proposition (1992/1993:214) Ändringar iupphovsrättslagen avvisas emellertid utredningens förslagom avtalslicens. Ett huvudskäl till detta är omtanke omtidningarna, i första hand de utländska. Abonnenter påkopieringsavtal skulle, enligt propositionen, i storutsträckning kopiera artiklar istället för att köpaerforderligt antal tidningar/tidskrifter.Att svenska tidningsutgivare upplåtitmaterial ur sina tidningar och tidskrifter för det aktuellaändamålet antyder dock att branschen gör en bedömningsom avviker från departementets.Vad gäller utländska tidningar finns det ingen sombevakar huruvida dessa tidningar kopieras. Det finns helleringen som har en uppfattning om i vilken utsträckningillegal kopiering av utländska tidningar förekommer. Detkan finnas anledning tro att utländsk press kopieras avsvenska företag, myndigheter eller organisationer. Det ärdock inte särskilt troligt att denna kopiering ersätts direkttill rättighetshavarna.Ett annat av propositionens argument mot enavtalslicens handlar om att det, som det uttrycks, ''finns enbeaktansvärd risk för att en stor del av ersättningen för denutvidgade kopieringsrätten. . . inte skulle komma att tillfallade rättighetshavare vars rättigheter rent faktiskt berörs avkopieringen''.Men vad gäller frågan om individuell eller kollektivfördelning gör det ingen skillnad om det finns avtalslicenseller inte.Att insamlade kopieringsavgifter inte fördelasindividuellt har två förklaringar. Den första är att det är nästintill administrativt omöjligt att klara av att hitta ''rätt''tidning och författare. Den andra förklaringen är att ävenom man skulle lyckas identifiera varje ersättningsberättigadtidning och artikelförfattare så skulle kostnaden för attbetala ut pengarna i många fall överstigaersättningsbeloppen. Kopieringsersättningenär per sida. En dagstidningsartikel kopierad i 10ex ger rättighetshavarna och att dela på.I propositionen behandlas också den nordiskarättslikheten:1960 års lagstiftning tillkom efter nordiskt samarbete.Sådant samarbete har föregått också senare ändringar iupphovsrättslagen och fotografilagen och vår nuvarandelagstiftning motsvaras av nästan likalydande lagar i deövriga nordiska länderna. Både i utredningen och blandremissinstanserna har det framhållits att denna rättslikhetär betydelsefull både för den omfattande handeln medrättigheter mellan de nordiska länderna och för ländernasmöjligheter att i internationella sammanhang hävda sin synpå upphovsrätten. Och regeringens föredragande slårdärefter fast:''Jag ansluter mig helt till vad som sålunda anförts. ''I propositionen konstateras också, efter genomgång avläget i de nordiska länderna, att avtalslicensbestämmelserför kopiering ur tidningar och tidskrifter finns eller kommeratt införas i samtliga övriga nordiska länder.Trots detta väljer regeringen att avvisa en reglering medavtalslicens i Sverige.I detta sammanhang kan också påpekas att man ipropositionen avvisar ett förslag till skydd för producenternär det gäller föreställningar av sceniska och musikaliskaverk med hänvisning till att ett sådant skydd inte kommeratt införas i något annat nordiskt land.Sammanfattningsvis talar starka argument, tvärtemotpropositionens slutsatser, för att skall följaUpphovsrättsutredningens förslag och införaavtalslicensbestämmelser också i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande avavtalslicensbestämmelser för att reglera kopiering urtidningar och tidskrifter inom företag, myndigheter ochorganisationer.