mot · GG02Fi92 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Innehåll 1.Sätt i arbete. Sammanfattning2 2.Ekonomi i kris10 3.Mål för en ny politik14 4.Bryt nedgången -- återvinn tillväxten15 4.1Sänk räntan15 4.2Stimulera konsumtionen, sänk momsen16 4.3Tidigarelägg investeringar17 4.4Arbete och utbildning i stället för bidrag18 4.5Ge företagen chans att växa19 5.Vårt program för sunda statsfinanser21 6.Skatt efter bärkraft32 7.Kommunernas ekonomi37 8.Övriga frågor39 9.Hemställan401. Sätt i arbete!-- sammanfattning av Socialdemokraternas alternativ.1.1 En väg ut ur krisenSverige befinner sig i ekonomisk depression.Produktionen sjunker. De offentligafinanserna försvagas. Framtidstron sviktar.Trots en förstärkt konkurrenskraft och ett rejältuppsving för exportindustrin minskar produktionen även iår. Det är den kraftiga tillbakagången i den inhemskaefterfrågan som ligger bakom fallet i produktionen ochsysselsättningen. har ett gap på mellan den möjliga produktionen och den faktiskaproduktionen. Som nation arbetar vi nu långt under vårkapacitet.Sverige har hamnat i en ond cirkel med ökandearbetslöshet som leder till allt sämre offentliga finanser.Den ekonomiska politik som bedrivs i bidrar till attpressa ned en redan för låg efterfrågan och förvärrardärmed problemen. Medan regeringarna i andra länder nustimulerar investeringar och sysselsättning lägger densvenska regeringen tyngdpunkten på åtgärder som sänkeraktiviteten och ökar arbetslösheten.Den onda cirkeln måste brytas. Det behövs en nyinriktning av den ekonomiska politiken. Det behövskraftfulla åtgärder för att få igång produktion, investeringaroch sysselsättning.Därför måste den ekonomiska politikens alla medelnyttjas. Insatserna måste ske såväl inom penningpolitikensom inom finanspolitiken och inom närings-,arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Alla insatsermåste samordnas i syfte att få till stånd ensysselsättningsökning i näringslivet som grund för sundastatsfinanser och för ett väl fungerande välfärdssamhälle.Regeringens kompletteringsproposition innehåller intenågon politik för att föra ur krisen. Riksdagenmåste nu ta ledningen för arbetet med en ny ekonomiskpolitik. Vi lägger därför förslag till inriktning avpenningpolitik, finanspolitik, närings-, utbildnings- ocharbetsmarknadspolitik i syfte att samla en bred majoritet fören ny politik.Vår politik för att bekämpa krisen har följandeinriktning:-- sänk räntan för att stimulera produktion ochinvesteringar och skapa framtidstro hos medborgare ochföretag-- sänk tillfälligt momsen för att hävda hushållensköpkraft och för att därmed öka produktionen inäringslivet-- uppskjut tills vidare den extra höjningen avboendekostnaderna-- stimulera företagen att tidigarelägga investeringar ochdärmed undvika framtida inflationsdrivande ''flaskhalsar''-- höj kompetensen genom ökad yrkesutbildning ochhögre utbildning-- stimulera den tekniska utvecklingen och förnyelsen,särskilt i de mindre och medelstora företagen-- bekämpa arbetslösheten genom att stimuleranäringslivet att tidigarelägga ersättningsrekrytering ochgenom att få kommunerna att förlänga uppsägningstidernatill dess att det finns nya jobb-- lägg fast ett långsiktigt program för att stärka statensfinanser med -- fördela bördorna rättvist, höj skatten för inkomsteröver brytpunkten.Det socialdemokratiska förslaget är ett heltäckandealternativ till regeringspolitiken både på kort och lång sikt.Vägen tillbaka till full sysselsättning och sunda statsfinanserär lång. Det är nödvändigt med en kombination avomedelbara, men tillfälliga, stimulanser samt långsiktigaoch uthålliga budgetförstärkningar. Resultatet av dettaprogram består i att arbetslösheten kan börja pressas nedoch att produktionen kommer att öka med sammanlagt ca120 miljarder kronor mer än med regeringens politik underåren 1993--1995.1.2 Vad har hänt med ?Regeringen har vid sex tillfällen lagtfram nya bedömningar av ekonomi. Dessabedömningar gör det möjligt att studera effekterna avregeringens ekonomisk-politiska åtgärder.För varje ny prognos har bedömningen av produktion,sysselsättning och offentliga finanser blivit allt mer negativ.Den nu framlagda kompletteringspropositionen visar attutvecklingen blir långt sämre än vadregeringen räknade med sedan.Kompletteringspropositionen visar att regeringen ännuinte kommit till full insikt om krisens orsaker. Den vill inteerkänna att massarbetslösheten beror på den svagainhemska efterfrågan och att underskottet i statens finanserberor på arbetslösheten. Den ser inte sambandet mellan sinegen politik och den ökande arbetslösheten och har intekunnat utforma ett trovärdigt och verkningsfullt programför att ta ut ur krisen.Sveriges ekonomi befinner sig i ett mycket allvarligtläge. De väntade framgångarna på exportmarknaderna tillföljd av den låga kronkursen kommer inte att varatillräckliga som draghjälp för den svenska ekonomin. Vårtland hotas av en hög och långvarig arbetslöshet med socialoch ekonomisk utslagning.Därtill kommer att den ekonomiska politiken nuriskerar att skapa ny inflationsbenägenhet. Det är en följdav att en stor del av produktionskapaciteten förhemmamarknaden slås ut och att nya och mera effektivaanläggningar inte kommer till stånd. Inflationsriskenkommer också från arbetsmarknaden, där nugenom långtidsarbetslösheten riskerar att hamna i sammafälla som många europeiska länder gjorde under 1980-taletmed en hög balanspunkt mellan inflation och arbetslöshet.Med denna politik riskerar att drabbas av denengelska sjukan med en hög arbetslöshet och höginflationsbenägenhet och en försvagad tillväxt.Inflationsbenägenheten gör att uppgången bryts . Närtillväxten börjar ta fart efter att konjunkturen har väntinträder snart överhettningstendenser och inflation. Dettatvingar fram restriktiva åtgärder som tillsammans med deflaskhalsar som uppstått blir en broms på uppgången.Därmed sänks den långsiktiga tillväxttakten i ekonomin. Istället för att minska risken för inflation leder regeringensekonomiska politik således till att inflationsrisken ökar.1.3 Nya mål och en ny strategiDet är nödvändigt att , snabbt och resolut, bryta denonda cirkeln.Detta innebär att den ekonomiska politiken måsteinnefatta både en kraftfull stimulans för produktion ochinvesteringar , när den allmännaefterfrågan är svag, och ett uthålligt program under hela1990-talet för att anpassa de offentliga utgifterna ochinkomsterna, så att ordningen återställs i statens finanser.När det gäller prioriteringen av olika åtgärder ochbalansen mellan insatser på olika områden föreslår viföljande inriktning:-- vi vill ha till stånd så mycket uthållig penningpolitiskstimulans som möjligt för att få igång hjulen och skapa enbestående framtidstro-- vi vill vidare ha så mycket tillfällig finanspolitiskstimulans till produktion och investeringar som nödvändigtför att snabbt få upp tillväxten-- vi vill ha så litet kontantstöd som möjligt och så mycketaktiva åtgärder som behövs för att hävda arbetslinjen-- vi vill få till stånd övergång frånarbetsmarknadspolitiska åtgärder till arbete på denordinarie arbetsmarknaden så snabbt som möjligt-- vi vill genomföra så mycket budgetförstärkning som ärförenligt med en god tillväxt och åtgärderna skall väljas såatt bördorna fördelas rättvist.Vi har därför lagt upp vårt program för arbete ochinvesteringar med det omedelbara syftet att förhindra attproduktionen minskar och att få upp tillväxten till och året därpå.Vår politik syftar till att på en och samma gång bekämpaarbetslöshet och inflation. Genom en tillfällig finanspolitiskstimulans kan vi förhindra utslagning av viktig kapacitet förhemmamarknaden. Genom investeringsstimulansen kan vitidigarelägga investeringar och undvika framtidainflationsdrivande flaskhalsar i produktionen. De aktivaåtgärderna mot arbetslösheten syftar till att förhindra enpermanent hög långtidsarbetslöshet och därmed bevara enlåg balanspunkt mellan inflation och arbetslöshet. Minstlika viktig är den allmänna inriktningen på att krisensbördor skall fördelas rättvist. Endast på så sätt är detmöjligt att få en bred uppslutning kring en hållbar politikför sunda statsfinanser.1.4 Vårt program för arbete, investeringar ochframtidstroSänk räntan. Sedan den fasta växelkursen övergivits harutrymmet för penningpolitiken vidgats.Handlingsutrymmet bestäms nu i viktiga avseenden av demål och de riktlinjer som ger för den ekonomiskapolitiken. Såsom dessa formulerats av majoritethar ålagts att med all kraft bekämpa inflationen,även till priset av en nedgång i produktionen.Räntesänkningarna har därför varit beskedliga.Med hänsyn till det farliga läge som den svenskaekonomin befinner sig i, bör nu ange en nyinriktning för den ekonomiska politiken. Den börformuleras på följande sätt:För att värna sysselsättning och välfärd måste insatsernaför att få igång tillväxten överordnas andra ambitioner ochkrav. En prisstabilitet på god europeisk nivå är därvid ettviktigt medel för god tillväxt.Genom att slå fast en sådan inriktning av denekonomiska politiken kan ge Riksbankenmöjlighet att bedriva en penningpolitik som bidrar till enbättre balans mellan sparande och investeringar. Därmedstimuleras produktion och nyinvesteringar och risken förinflationsdrivande flaskhalsar reduceras.Sänk momsen tillfälligt. måste därutöverbesluta om en tillfällig finanspolitisk stimulans både tillhushållens och till företagens investeringar och förnyelse.Det bör ske i form av en tillfällig sänkning av momsen från och till slutet av 1994för att lätta på den åtstramning som pressar nerhushållens konsumtion och därmed produktionen. Det börvidare ske genom att den planerade extra höjningen avboendekostnaderna på skjuts upp tilldess att fastighetsmarknaden stabiliseras.Stimulera näringslivets investeringar. För att snabbt fåigång produktionen bör företagen stimuleras atttidigarelägga investeringar . Det börske inom en ram på . bör tainitiativet till en snabbutredning för att analysera vilkaåtgärder som ger de bästa effekterna på sysselsättning ochtillväxt. Det är angeläget att inte någon tid går förlorad pågrund av att inte är samlad undersommaruppehållet. Skulle utredningen komma fram till attfinans- och skatteutskotten gemensamt kan fatta denödvändiga besluten på vägnar är det en utvägsom kan komma ifråga för att åstadkomma så snabba ochkraftfulla effekter som möjligt.Tillgången på riskvilligt kapital bör förbättras. Viföreslår därför att AP-fonden får en utökad ram på 10miljarder kronor för aktieplaceringar, vilket underlättar förväxande företag att genomföra nyemissioner. Vi föreslår attverksamheten i riskkapitalbolagen omprövas så att de småoch medelstora företagen verkligen får tillgång till kapital,nu när behovet är särskilt stort.Arbete och utbildning i stället för bidrag.Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om från bidrag tillåtgärder, från sämre åtgärder till bättre åtgärder och frånåtgärder till arbete. Vi vill inrikta åtgärderna på attmöjliggöra en expansion i näringslivet och vi vill stimuleraföretagen att nu se om sitt hus inför det uppsving som börkomma till stånd med hjälp av en ny ekonomisk politik.Rekryteringsstöd bör utges för att stimulera till nyanställningar i näringslivet ochmotverka långtidsarbetslöshet. Kommunerna börmedverka till att hävda arbetslinjen. Det bör ske genom attuppsägningstiderna förlängs för dem som är på väg attbli arbetslösa. Det gäller att nu ta till vara derasyrkeskunskaper i avvaktan på nya arbetstillfällen inäringslivet. De i budgetpropositionen avsatta medlen förkommunerna på bör förknippas meddetta villkor. Därutöver behövs särskilda insatser motlångtidsarbetslösheten.Ge företagen chans att växa. Näringspolitiken måste gesen ny inriktning. Det duger inte att passivt avvakta att detsvenska näringslivet skall konkurrera med hjälp av lågalöner. Det gäller att nu aktivt medverka till att nyaproduktiva arbetstillfällen kommer till stånd, som gerutrymme för goda reallöner. Den tekniska utvecklingenmåste påskyndas och de bästa idéerna utomlands måstehämtas hem och spridas till de svenska företagen, framförallt till de mindre och medelstora företagen. Som ett led i enlångsiktig tillväxtpolitik måste vidare besluta omatt öka omfattningen av den högre utbildningen så att 10 000nya platser kommer till stånd, dvs. 7 000 fler än i regeringens förslag.Samarbeta för tillväxt. Det är nödvändigt att denekonomiska politiken i får en ny inriktning. Det ärlika nödvändigt att medverkar aktivt i denomläggning som pågår internationellt. bördärför uttryckligen uppdra åt regeringen att understödjainitiativ i de internationella organisationerna, främst inomOECD, som syftar till att stärka insatserna för tillväxt ochbekämpa arbetslösheten. bör vara initiativtagareoch därför måste den ekonomiska politiken i nu hatillväxt och sysselsättning som övergripande mål.1.5 Vårt program för sunda statsfinanserDet behövs på kort sikt kraftfulla stimulanser för att fåigång tillväxten. Det behövs ett långsiktigt ochtrovärdigt program för att anpassa de offentliga utgifternaoch inkomsterna så att vi kommer bort från de väldigaunderskotten och de växande lånebehoven.Regeringen har i kompletteringspropositionenpresenterat en skiss till ett ''besparingsprogram'' på 81miljarder kronor i offentliga utgifter fram . Avdetta är ''luft'', det är en besparingendast i förhållande till en tänkt ökning i vård, utbildning,omsorg och annan offentlig konsumtion, en ökning somingen över huvud taget hade räknat med. Av regeringensåterstående budgetförstärkningar på ärungefär hälften ökning av skatter och avgifter och hälfteninnebär besparingar i huvudsak i form av försämrade villkorför gamla, sjuka och handikappade.Det är en allvarlig brist i regeringens förslag att bördornaläggs på dem som redan lever under små omständigheteroch har svårare att bära bördorna. Det är en lika stor bristatt regeringen inte vill erkänna sambandet mellansysselsättning och statens finanser och utforma en politikutifrån dessa förhållanden. Det är ett faktum att trefjärdedelar av underskottet i de offentliga finanserna berorpå den sjunkande produktionen i näringslivet och på denväxande arbetslösheten.Halvera arbetslösheten. Den viktigaste åtgärden för attåterställa balansen i statens finanser är därför att stärkanäringslivet och skapa nya arbetstillfällen. För varje personsom går över från a-kassa till ett arbete i näringslivetförstärks statens finanser med ca . En halvering av arbetslösheten (inkl.åtgärder) innebär en direkt förstärkning av de offentligafinanserna med 55--genom minskade utgifter för bidrag ochökade inkomster. Därför är de omedelbara åtgärderna iform av räntesänkning och köpkraftsförstärkning enhävstång till en hög och stabil tillväxt och sundastatsfinanser.Bättre skatteindrivning, effektiv kamp mot ekobrott.Ekonomikommissionen hävdade att det är möjligt att ta inytterligare ca genom bättre skatteindrivning.Regeringen har i kompletteringspropositionen sagt att detär orealistiskt och stannat för . Vi har lagt fram ett samlat programmot den ekonomiska brottsligheten med ökade resurser förpolisens ekorotlar, ny organisation och effektivarelagstiftning. Vi vill nu gå vidare och kraftigt förstärkaskatterevisionen. Vi föreslår en ordning som innebär attkostnaderna för skatterevisionen får bäras av företagen iform av avgifter, som betalas av de företag som blir föremålför revision. Vi föreslår att en utredning tillsätts för attsnabbt utforma ett lagförslag med denna inriktning. Genomen effektiv skatterevision och en effektiv indrivning bör detvara möjligt att öka statsinkomsterna med , kanske 20--30 miljarder kronor.Reformerad sjukförsäkring. Vi vill genomföra enlångsiktig förstärkning av statsfinanserna genom attreformera sjukförsäkringen. Syftet är att få ett starkaresamband mellan lönebildning och inkomsttrygghet och attförstärka den försäkringsmässiga utformningen genom enny finansiering i form av egenavgifter. Detta bör ske underen period på 5--och det innebär en förstärkning avstatsfinanserna med ca . En ökning av egenavgiften föreslåsfrån 1 januari 1994.Nej till utdelning av medel ur AP-fonden. De borgerligavill /94 ta medel ur AP-fonden till ändamål somde inte anser tillräckligt angelägna att prioritera istatsbudgeten. Vi säger nej till att på detta sätt öka denoffentliga sektorns underskott med 15 miljarder kronor.Säkerställ finansieringen av a-kassan. Det är nunödvändigt att skapa klarhet om hurarbetslöshetsförsäkringen skall finansieras så attmedborgarna kan känna säkerhet för att denna centrala delav välfärdssystemet fungerar både nu och . Vivill för vår del omdisponera de arbetsgivaravgifter som gårtill sjukförsäkringen så att de i fortsättningen tillförsarbetsmarknadsfonden. Vi vill vidare att skatten förinkomster över brytpunkten tillfälligt höjs och attinkomsterna härav, ca , tillförsarbetsmarknadsfonden för att möjliggöra en effektiv kampmot arbetslösheten. Arbetsmarknadsfonden bör därefterfinansiera både a-kassa och den aktivaarbetsmarknadspolitiken.Se över ersättningsnivåerna i socialförsäkringen. Det ärangeläget att ersättningsnivåerna i socialförsäkringen ärrationellt och rättvist utformade. Vi vill därför pröva merenhetliga nivåer i försäkringen, inklusiveföräldraförsäkringen, och åstadkomma goda incitament tillarbete och rehabilitering. Dock avvisar vi bestämt varjediskussion om att använda en finanspolitiskt motiveradbesparing i föräldraförsäkringen som anledning till attinföra ett vårdnadsbidrag.Vi är kritiska till den utformning somförsäkringssystemet nu är på väg att få med mera splittradeoch godtyckliga nivåer för olika försäkringar. Vi hävdar attdet är dags att göra en samlad bedömning av de åtgärdersom vidtagits eller planeras för att säkerställa att åtgärdernauppfyller kraven på rationalitet och trygghet för individen.Det är särskilt angeläget att förstärka insatserna förrehabilitering. Stora besparingar i socialförsäkringarna kanuppnås genom att fler kan återgå i arbete och att färre blirberoende av bidrag.Ompröva försvarsutgifterna. I hela pågår nu enkrympning av det militära försvaret. Även har attompröva och omprioritera de säkerhetsskapandeåtgärderna. Redan under det kommande budgetåret finnsdet möjlighet att uppnå vissa besparingar. På ärbesparingar i storleksordningen 5--6 miljarder kronormöjliga. Det bör framför allt ske genom att automatikenbegränsas i försvarsutgifterna. Därmed blir det ocksåmöjligt att åstadkomma en ökad effektivitet.Begränsa jordbruksstödet. Riksdag och regering harunder återgått till en jordbrukspolitik medmera reglering och subventionering, t.ex. av exporten.Denna politik som innebär ett allvarligt avsteg från denpolitik som i bred enighet lades fast utgören belastning för samhällsekonomin och för de offentligafinanserna. Vi har under vårriksdagen sagt nej till denborgerliga jordbrukspolitiken. Vi hävdar att det här finnsmöjlighet att förstärka de offentliga finanserna med 1miljard kronor genom en återgång till den fördajordbrukspolitiken.Nej till vårdnadsbidrag. Vi säger bestämt nej tillregeringens planer på att införa ett vårdnadsbidrag. Det ärekonomiskt lättsinne att i nuvarande statsfinansiella lägeinföra ett nytt bidragssystem. Det är principiellt orimligt attinföra ett system som motverkar jämställdheten. Storlekenpå besparingen är beroende på hur omfattande regeringentänker göra det nya bidragssystemet. Det rör sig om nyautgifter i storleksordningen 3 miljarder kronor.Förkorta väntetiderna för flyktingarna. skall haen generös flyktingpolitik. Det kräver emellertid en effektivadministration av asylansökningarna ochförläggningsverksamheten. Vi bedömer att det finns godamöjligheter att klara en fortsatt human flyktingpolitik tillbetydligt lägre kostnader än . Det bör vara möjligt attredan under det kommande budgetåret spara drygt 1miljard kronor och spara 4--5 miljarderkronor årligen.Miljöavgifter m.m. Regeringen har i sin skiss till''besparingsplan'' tagit upp ökade miljöavgifter på . Det finns i förslaget inte någonspecificering av vilken typ av åtgärder, som avses eller vilkaverkningar dessa avgifter kan komma att få. Vi villdeklarera att vi är positiva till en ökad användning avmiljöavgifter i arbetet på en bättre balans mellan ekonomioch ekologi. Vi föreslår att en parlamentarisk utredningtillsätts för att pröva hur sådana avgifter skall kunnaanvändas för att förstärka statsfinanserna och förbättramiljön.Övriga åtgärder. Regeringen har i skissen till en plan föratt stärka statsfinanserna bl.a. tagit upp effekterna av nyfastighetstaxering och breddad bas för mervärdesskatten.När det gäller dessa åtgärder är vi beredda att positivt prövamera konkreta förslag från regeringen.1.6 Vårt budgetalternativ /94Vårt budgetalternativ /94 är utformat medutgångspunkt från kraven på att både stimulera produktionoch investeringar och att långsiktigt stärka statsfinanserna.Det finns å ena sidan behov av att nu sätta in mycketkraftfulla stimulanser för att få igång produktion ochinvesteringar och att börja pressa ned arbetslösheten.Det finns å andra sidan behov av att varaktigt förstärkastatsfinanserna både genom utgiftsnedskärningar ochinkomstförstärkningar. När man vidtar sådana åtgärder ärdet viktigt att minnas att varje utgiftskrona i statens budgetär en inkomstkrona på något annat håll i folkhushållet.Åtgärder som förstärker statens budget minskarmedborgarnas köpkraft och sänker därmed aktiviteten ochsysselsättningen.Från tillväxtsynpunkt vore det naturligt att nu undvikavarje åtgärd som negativt påverkar hushållens köpkraft.Från statsfinansiell synpunkt är det emellertid angeläget attdet finns utrymme för att förändra både utgifter ochinkomster på ett sådant sätt som överensstämmer med denlångsiktiga inriktningen av den ekonomiska politiken.Vi har i vårt budgetalternativ valt att redan nugenomföra en rad förändringar som vi bedömer somlångsiktigt angelägna, trots att de begränsar köpkraften. Vihar i stället dimensionerat de tillfälliga stimulansåtgärdernaså att den samlade effekten skall bli tillräckligt stark för attfå igång produktion och investeringar och uppnå denresurstillväxt som vi eftersträvar.Det betyder att statsfinanserna-- på kort sikt försvagas genom stimulansåtgärderna-- men kraftigt förstärks såväl genomen högre produktion som genom de permanentainkomstförstärkningar och utgiftsminskningar som vi villgenomföra.Effekter på den konsoliderade statsbudgeten 1993/94 1. Tillfälliga stimulansåtgärder-- sänkt moms f--28 mdr -- investeringsstimulans f--10 mdr -- minskade utgifter p.g.a. effekt på basbeloppet f+4,5 mdr 2. Åtgärder för att hävda arbetslinjen-- ökade utgifter för aktiva arbetsmarknadsåtgärder f--20,5 mdr -- minskade utgifter för a-kassa, KAS m.m. f+12,5 mdr -- ökade skatteintäkter f+5,0 mdr 3. Ökade inkomsterEffekter på produktion och sysselsättning av stimulans-politiken f+10--20 mdr 4.