mot · GG02Ub903 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning och forskning för och God utbildning och forskning hör till det viktigaste ettsamhälle kan erbjuda sina medborgare. Den är viktig livetut för våra personliga möjligheter att forma vår egen tillvarooch för gemensam utveckling av kultur, miljö och socialt liv.God utbildning är också viktig som samhälleliginvestering vid sidan av andra ekonomiskaframtidsinvesteringar i infrastruktur. För att hållakunskaperna aktuella måste ständigt en betydande del avarbetskraften befinna sig i utbildning. Bara på detta sätt kandet utvecklade samhället stärka sin konkurrenskraft i detekonomiska spelet. hålls spänningarna mellangenerationer inom gränser där de är fruktbara i stället fördestruktiva.Vi vill inte mot den bakgrunden hävda att regeringen isin budgetproposition satsar för mycket påungdomsutbildning. Felet är att den satsar alltför lite påungdomsutbildning som vuxenutbildning ochfolkbildning skärs ner. Regeringen har helt enkelt inte entillräckligt framtidsinriktad utbildningspolitik.Framgång i bemästrandet av den ekonomiska krisenkräver hela folkets deltagande. Det ställer stora krav påmöjligheter att i folkbildningens former tillägna sig nyainsikter för att kunna bearbeta och diskutera en mängdsvåra frågeställningar. Utvecklandet av EG till EU,dramatiken i , den dramatiska fattigdomen inågra av de afrikanska länderna är exempel som visar på deökade folkbildningskraven. De många som ärarbetslösa kan genom folkbildningsinsatser också finna enmeningsfull sysselsättning. Vi anser av dessa anledningar attstörre satsningar bör göras på folkbildningsområdet.För --Dalaregionen är regeringens förslag särskiltallvarligt eftersom de båda länen har en genomsnittligt lågutbildningsnivå och en begränsad övergång till bådegymnasium och högskola. Bristen på nationell satsningförstärks för vår del av att den regionalpolitiska profilen påolika sätt tonats ner i budgetpropositionen.Vi vill därför starkt understryka behovet av att resurseravsätts för ytterligare ca 50 000 platser i gymnasiet. På detsättet kan en stor del av de unga som har tvååriggymnasieutbildning erbjudas ett tredje gymnasieårsamtidigt som de som befinner sig i gymnasieskolan kanfortsätta direkt med ett tredje år. Stödet till kommunernabör ''öronmärkas'' under en övergångstid och utformas såatt skogsbygdens kommuner med gles bosättning och långaavstånd får relativt sett samma stöd som andra kommuner.Möjligheterna till vuxenutbildning måste stärkas. Det ärett nödvändigt led i att göra det bästa möjliga av den svåraarbetsmarknadssituation som råder både för den enskildeindividen och för samhället. Från samhällsekonomisksynpunkt bör teknikinriktade studier ges goda resurser.Dels leder det direkt till att teknikertillgången ökar. Delsger det ett bättre rekryteringsunderlag till motsvarandehögskoleutbildning. Om komvux totalt tillförs ca 20 000platser bör --Dalaregionen kunna tillgodose de mestträngande behoven inom den ramen.Högskoleutbildning och forskningBåde högskoleutbildning och forskning kommer attredovisas i särskilda propositioner till . Vi villdock redan nu understryka betydelsen av att de bredasatsningar vi föreslagit följs upp med motsvarandesatsningar på högskolan i regionen. Därigenom utnyttjasden rekryteringsbas som skapas med insatserna igymnasieskola och komvux. bidrar närvaron avattraktiva högskoleutbildningar till att göra studier pågymnasienivån fram till högskolebehörighet mer lockande.Arbetslivet förändras snabbt. Traditionell uppdelning avuppgifterna på tjänstemän och arbetare ersätts av arbetslagmed helhetsansvar för allt från kundkontakt över planeringoch utförande till leverans och serviceåtaganden. Nyayrkesroller växer fram med krav på kompetens från bådayrkesområdena. Denna ''avtaylorisering'' av arbetslivetmåste få återverkningar på utbildningsutbudet. Denyrkestekniska högskoleutbildningen (YTH) fick inte denomfattning som förutsågs. Möjligen beror det på att den varföre sin tid. Först nu kommer kraven på just denkombination av praktisk erfarenhet och teoretisktkunnande som YTH åstadkom på bred front i industrin.Vissa delar av stora företag och framför allt de flesta avde små och medelstora företagen håller en alltför lågkunskapsnivå och har för liten kontakt med forskning ochutveckling. går utvecklingen mot att de ställs införallt fler krav på att inte bara tillverka komponenter utanockså stå för systemutveckling, komponentdesign ochservice. Det nätverk av institutioner och personer som kanförmedla kontakter mellan forskningsfronten och de småoch medelstora företagen måste därför förstärkas. För vårtnäringsliv och vår samhällsekonomi är det just nu viktigareän att bygga åt den redan starka universitetsforskningenmed nya resurser.I --Dalaregionen finns av befolkningen och7,av jobben i tillverkningsindustrin medan statensanslag till forskningsfrämjande åtgärder vid de tvåhögskolorna utgör av fakultetsanslagen och avUtbildningsdepartementets samlade anslag tillforskarutbildning och forskning. Det säger sig närmastsjälvt att ett så utrustat par av högskolor har för småresurser för att aktivt kunna medverka i det nämndanätverket. Resurserna för grundutbildning bör därförförstärkas inom ramen för en allmän kraftig utbyggnad avhögskoleutbildningen i . Av utbildningsplatserna pådet tekniska området bör en betydande del förläggas tillregionen.Samtidigt måste resurserna för forskning ochforskarutbildning öka kraftigt. --Dalafakulteten ärarbetsnamnet på genomarbetade planer hur detta skallkunna göras inom en rimlig kostnadsram så att devetenskapliga kvalitetskraven kan innehållas. Befintligaresurser i form av forskare och professurer vidLantbruksuniversitetets enhet i i utgör därvid viktigastödben för planerna.De stora företagen och statliga verken i regionenrymmer betydande personell kompetens. Via högskolornabör den kunna mobiliseras som resurs i en ökadforskarutbildning. Normalt är de stora enheterna mindreberoende av regionens egna forskningsresurser förkunskapsförsörjning inom sina kärnområden. Däremot ärde för sin personalrekrytering och kompetensförsörjningberoende av en allmän miljö i vilken en välutveckladhögskola utgör en omistlig del. Däri ligger goda motiv fören aktiv samverkan kring högskolans framtid. För statensegen del är en utbyggnad av --Dalafakulteten ocksåett sätt att fullfölja och säkra de regionalpolitiska insatsersom lokalisering av verk till regionen utgjorde.Sammanfattningsvis menar vi därför att ett stöd till deregionala planerna för högskolan måste ses som rationellaåtgärder även i ett nationellt näringspolitiskt ochsamhällsekonomiskt perspektiv. Motsvarande gäller övrigaregionala högskolenätverk som planeras. Därför bör ocksåde medel från löntagarfonderna som kan avdelas förforskningsändamål användas för att förstärka den allmännaforskningsbudgeten och inte, som aviserats från regeringen,till särskilda satsningar utanför denna ram. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser tillfolkbildning,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det tredje gymnasieåret,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenutbildningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning av platser vidhögskolorna i --och --,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egna forskningsresurser vidhögskolorna i --och --.