mot · GG02Ju839 · 1993-01-26 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottInledningVarje år rapporteras ca 15 000 fall av kvinnomisshandel.Den största delen av denna misshandel äger rum i hemmen,mellan makar. Även utanför hemmen hotas kvinnor avöverfall, sexuella övergrepp, hot m.m. Kvinnomisshandelnär ofta förenad med sexuellt förtryck. Våld mot kvinnor ochsexuella övergrepp hänger med andra ord ihop.Misshandeln kombineras inte sällan med att mannentvingar till sig samlag eller andra sexuella tjänster avkvinnan.Våldet mot kvinnor ger såväl fysiska som psykiskaskador. Enligt kriminalstatistiken behandlas omkring 30procent av kvinnorna på kirurgisk avdelning för skadorföranledda av misshandel. En SCB-studie visar att entredjedel av det våld mot kvinnor som inträffar i hemmenleder till läkarkontakt och att knappt 1/5 av offren äroförmögna att arbeta under minst eftermisshandelstillfället.VåldtäktsmottagningarI dag är det många kvinnor som av olika skäl väljer attinte anmäla våldtäkt (det kan handla om hot från förövaren,skam- och skuldkänslor, rädsla för uppmärksamhet,lojalitet gentemot anhöriga etc.). De kvinnojourer somfinns ute i landet har inte nog med resurser för att motsvarabehoven och tvingas ofta prioritera de svåraste, mest akutafallen. Dessutom bedriver kvinnojourerna ett aktivt socialtoch opinionsbildande arbete vilket tarvar stora resurser.Särskilda våldtäktsmottagningar skulle kunnasamarbeta med polis, socialtjänst och rättsväsende ochbidra med värdefulla erfarenheter och kunskaper. De skulleäven kunna omfatta stödsamtal samt hjälp till kvinnor attkomma i kontakt med t.ex. en terapeut.Våldtäktsmottagningarna skulle på så sätt fungera som ettstöd för kvinnor som är i behov av hjälp även en lång tidefter övergreppet. Den kompetens som dessa mottagningarskulle få kan även användas för forsknings- ochutbildningsändamål.Vi föreslår att våldtäktsmottagningar ska inrättas förkvinnor som utsatts för sexuellt våld.UtbildningDet är av stor vikt att de kvinnor som utsatts för sexuellaövergrepp eller våld omhändertas av välutbildad och kunnigpersonal inom polisen, domstolsväsendet, vårdsektorn ochsocialtjänsten. Det är särskilt angeläget att polisen besitternödvändiga kunskaper och förståelse, eftersom det är densom kvinnan i första hand möter när/om hon gör enanmälan.En högre kompetens i frågor om våld mot kvinnor skullekunna leda till större effektivitet i hanteringen av dessa oftakomplicerade ärenden. Det skulle kunna leda till attframtida bevisning underlättas (kvinnans vittnesmål blirkorrektare, mer utförligt etc., hon får lättare att samarbetamed polisen etc.). Att det ger den drabbade kvinnan enökad chans till en värdig behandling skulle även kunnapåverka kvinnors generella benägenhet att anmälavåldsbrott och sexuella övergrepp (vilken är låg).En grundläggande utbildning som når all personal somkommer i kontakt med för våld utsatta kvinnor skulleinnefatta ca 10 000 befattningshavare fördelade enligtföljande: Polismyndigheterna -- 7 000, Åklagarväsendet --600, -- 1 000, -- 2 000. (Siffran för är förmodligen tilltagen iunderkant om man räknar in alla grenar av hälsovården ochsjukvården samt . )Frågan om utbildning i frågan om våld mot kvinnordebatteras och utreds inom många myndigheter, bl.a.polisen. En del insatser för att höja kompetensen har ocksågjorts . Om vi tar ett exempel kan vi dockkonstatera att polisen på central nivå endast utbildar ca 160personer i dessa frågor, eller . Deutbildningsinsatser som gjorts inom polisen har dessutominte sträckt sig längre än till central nivå. Ordningspolisenhar t.ex. inte utbildats. I grundutbildningär utbildningen i våld mot kvinnor eller familjevåld nästanförsumbar.Vi föreslår därför att ökade insatser för att höjautbildningsnivån, framförallt inom polisen, görs.Högre skadestånd till misshandlade kvinnorRiksdagen har beslutat att misshandlade och våldtagnakvinnor ska få högre skadestånd. En av motiven för dettavar att det behövs pengar för att en misshandlad ellervåldtagen kvinna ska kunna bryta upp från sin invandamiljö, flytta, skaffa sig nytt jobb, gå i terapi, etc.Genom en enkel fråga till justitieministern våren 1992framkom att man nu håller på att samla in data i dennafråga. Några konkreta lagförslag eller åtgärdsförslag hardock inte framställts till riksdagen.Vi anser därför att regeringen skyndsamt böråterkomma till med förslag om lag om högreskadestånd till misshandlade kvinnor.Utvidga nödvärnsrättenMan kan hävda att dagens s.k. nödvärnsrätt är utformadefter mäns behov och erfarenheter. Nödvärnsrätten byggerpå att du, i en situation då du hotas att utsättas för våld,dödas etc., har rätt att försvara dig med våld, t.o.m. dödadin angripare. Att du kan slå tillbaka. För kvinnor somutsätts för våld av män är situationen ofta en annan.Många våldsbrott med kvinnliga förövare är en följd avatt kvinnans fysiska underläge omöjliggjort ett användandeav nödvärnsrätten. Kvinnan har ofta varit misshandladunder och upplevt sig hotad till livet. Samhället harinte kunnat ge henne det skydd mot mannen som honbehövt. Hennes enda utväg har varit att döda eller på annatsätt skada mannen. Följden har i vissa fall blivit att kvinnandödat sin plågoande , när han varit kraftigtberusad eller på annat sätt fysiskt försvagad. I sådana fallhar man enligt gällande rättspraxis inte möjlighet attåberopa nödvärnsrätten, eftersom förövaren inte varitutsatt för våld eller hot om våld i direkt samband medbrottet.Statistik visar med all önskvärd tydlighet att kvinnor somutsätts för våld har goda skäl att ta mäns dödshot på allvar.Enligt kriminalstatistiken dödas en kvinna iSverige av en man hon känner, vilket omfattar 60 procentav alla kvinnomord i . Att de kvinnor som försvararsig mot dessa reella dödshot inte ska få åberopanödvärnsrätten är orimligt.Vi anser att det i fall av hot såsom beskrivs ovan ärrimligt att kvinnan ska få åberopa nödvärnsrätten.HälsovårdVåldtäkter kan självklart leda till graviditet. I dessa fallär det rimligt att anta att graviditeten oftast är ovälkommen.Behovet av snabbt graviditetstest och/eller abort är medandra ord så gott som 100-procentigt för kvinnor som utsattsför våldtäkt.Ändå händer det att kvinnor som våldtagits föder barn.En del för att de inte kommer i kontakt med sjukvård ochpolis, en del för att de helt enkelt förtränger möjligheten avatt kunna bli gravid.Våldtagna kvinnor måste garanteras att samhället aktivtger den information och det stöd, för undvikande avgraviditet efter våldtäkt, som finns. Därför bör rutinernavid läkarundersökningar, stödsamtal m.m. i samband medvåldtäkt ses över och aktivt erbjudande om graviditetstestinföras som rutin inom sjukvården. Det måste läggas ettansvar på sjukvårdsorganisationen polisenatt aktivt medverka till att graviditetstestet genomförs ochatt kvinnan i det fall en oönskad graviditet uppstått får hjälpatt inse och hantera denna situation.Information och stöd i skolanVissa skrämmande rapporter talar för attvåldtäktsförövarna blir allt yngre och att det bland vissaungdomsgrupper förekommer gängvåldtäkter avtonårsflickor. För att en ökad medvetenhet ska skapasbehövs därför insatser , från högstadiet.Det är också viktigt att dessa frågor diskuteras blandbåde flickor och pojkar och att det förskönande intryck avvåld och sexuella övergrepp mot kvinnor som en del pojkarfår sig till del i andra sammanhang får en kraftfull motvikt.Unga kvinnor (och män) bör dessutom vid åtminstonenågot tillfälle få en ordentlig information om hur man böragera då en kvinna utsatts för våldtäkt och sexuellt våld.Vi föreslår därför att skolan genom den nyaläroplanen får ett utökat ansvar för att behandla frågor somrör våld och sexuella övergrepp mot kvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda våldtäktsmottagningarför kvinnor som utsatts för våld,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad utbildning i frågor omvåld mot kvinnor inom polis- och domstolsväsende,vårdsektor och socialstyrelse,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lag om högre skadestånd tillmisshandlade kvinnor,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvärnsrätten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsovård och graviditetstest,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolan bör få ett utökat ansvarför att behandla frågor som rör våld och sexuella övergreppmot kvinnor.3