mot · GG02Jo81 · 1993-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:226 En ny skogspolitik Skogen som global resursEn gång, för mycket länge sedan, var jordens landyta tilltvå tredjedelar täckt av skog -- återstår endast hälften.Människan har steg för steg trängt undan skogen för attklara sitt behov av mat, bränsle och varor. I takt med attjordens befolkning har ökat har också skogarna försvunnit.Man kan beskriva som obalansernas årtionde:Klyftorna mellan utvecklings- och industriländer ökargenom att skogstillgångar minskar samtidigtsom i-ländernas skogsresurser ökar. I vissa länder krymperemellertid virkesförråden, dvs. den totala volymen av allaväxande träd, som en följd av en dålig skogshushållning.Samtidigt medverkar den stora befolkningsökningen ochden nya vetenskapliga kunskapen som tillförts under senareår till att skärpa kraven på miljöhänsyn. Dessa obalanserkommer att kräva stora insatser både globalt och nationellt.Probleminventeringen kommer säkert att visa attskogens allt högre värderade miljöeffekter och ständigtförnyelsebara produktion får en växande betydelse underkommande sekel och att skogen kommer att kunna utvecklaett allt större register av viktiga produkter.Svenskt skogsbruk''Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så attden uthålligt ger en god avkastning som denbiologiska mångfalden behålls. Vid skötseln skall hänsyntas till andra allmänna intressen.'' Så lyder förslaget till enny portalparagraf i skogsvårdslagen.Genom att ange skogen som en nationell tillgångbetonar man dess unika samhälleliga värden och att den ären resurs som inte endast har betydelse för den enskildeskogsägaren utan också för olika regioner och för helasamhället. Skogens skötsel innebär att huvuddelen avskogsmarken skall brukas genom ett aktivt, effektivt ochansvarsfullt skogsbruk.Genom begreppet uthålligt knyter man skogsbruket tillbl.a. Rio-deklarationen och Brundtlandskommissionensuttalande om en varaktigt hållbar utveckling för nyttjandetav skogen som förnybar naturresurs. Detta innebär attskogsbruket måste bedrivas på ett sådant sätt attekosystemet inte utarmas och att skogsmarkens naturgivnaproduktionsförmåga vidmakthålls. De i portalparagrafennämnda allmänna intressena inkluderar den del avnaturvården som betecknas som den sociala funktionen.Det är viktigt att man nu i klartext även formarskogsbrukets miljömål som jämställs medproduktionsmålet. Detta måste göras för att i landetnaturligt förekommande växt- och djurarter skall gesförutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och ilivskraftiga bestånd.Svensk skogsbruksinriktning på ett uthålligt och aktivtskogsbruk har varit ett internationellt föredöme främstgällande produktionsperspektivet. Avgörande betydelse fördetta är vår skogsvårdslagstiftning, skogsvårdsorganisationoch länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Det har föratt skogsbruket har drivits på ett uthålligt sätt och att vibyggt upp ett stort virkesförråd. Lagstiftningen har stått väli samklang med vad som allmänt, nationellt ochinternationellt, har uppfattats som god skogsvård.Skogen bidrar till en bättre miljö både globalt ochregionalt genom växande skog och genom att en rad nyttigaprodukter kan baseras på förnybara råvaror. Menkunskapen om skogsbrukets negativa påverkan på naturen,på hotade växters och djurs miljöer, har ökat. Enanpassning av skogsbruket är därför nödvändig för att slåvakt om biologisk mångfald. En förutsättning i framtidenför en framgångsrik export kommer att krävamiljöanpassade produkter, processer och skogsbruk.Det nya i skogspolitiken måste visa att man så långt sommöjligt kan förena ett aktivt skogsbruk med inriktning påhög och värdefull virkesproduktion med bevarande avbiologisk mångfald. Detta anser vi socialdemokrater måstevara utgångspunkten för den framtida skogspolitiken, föratt vi också i fortsättningen skall kunna vara ett fortsattledande skogsland och ett internationellt föredöme.Propositionen innehåller en kort beskrivning avgrunderna för en ny skogspolitik. Vården av världensskogar är ett gemensamt ansvar för alla länder. I dettaansvar ingår att värna om biologisk mångfald som är enförutsättning för stabila ekosystem. harundertecknat en internationell konvention om denbiologiska mångfalden och tagit initiativ till utarbetandet aven global skogskonvention. har detta initiativ lett tillatt ett dokument med de s.k. skogsprinciperna kundeundertecknas vid om miljö och utveckling1991 i beklagar att frågan om den biologiska mångfalden,intrångs- och ersättningsfrågor inte tas upp i dettasammanhang utan i en särskild proposition som är aviseradsenare i år.SkogsnäringenSkogsnäringen är vår viktigaste exportnäring ochdärmed en av vårt lands basnäringar med avgörandebetydelse för såväl sysselsättning som välfärd. Förhållandensom skogstillgångar, framtida efterfrågan och utbud avskogsprodukter i andra länder är därför av stor betydelsevid utformningen av den svenska skogspolitiken.En uthållig tillväxt som nationellt och globalt kanförsörja en växande världsbefolkning måste ha enproduktion som baserar sig på förnybara råvaror och enökad återanvändning. I det perspektivet talar det mesta föratt träbaserade produkter fortlöpande skall ersättaprodukter som i huvudsak tillverkas av utnyttjande av fossilenergianvändning.Det finns en positiv koppling mellanskogsnäringen och andra branscher, bland annat s.k. ''high-tech''-industri. Skogsnäringen har varit basen förutvecklingen av framför allt avancerade styrsystem förprocessövervakning, effektiv miljörening ochenergianvändning samt utvecklande av effektivatransportsystem. Betydelsen för samhällsekonomin gårutanför den egna branschen och motiverar ökad satsning påforskning och utveckling för svensk skogsindustri. Särskiltviktigt är forskning som vidareförädlar produkter. Det ärockså angeläget att hitta nya användningsområden för attbättre ta tillvara den förnybara resurs som skogen utgör.Som exempel skulle man kunna tillverka industrikemikalieroch motorbränsle av den svenska trävaran som råvara.Skogspolitiska målSkogsnäringens betydelse för att uppfylla deövergripande samhällsmålen är mycket stor och allt störrekrav har ställts på skogsnäringens bidrag till uppfyllande avdessa mål. Ökade krav har lett till att ambitionsnivån höjtsvid varje översyn av skogspolitiken. Vid varje tidigareomprövning har det förelegat bred politisk enighet om deskogspolitiska målen.Målen som formulerats i propositionen är grundade påen helhetssyn på skogen som förnybar naturresurs. Måleninnebär ytterligare en ambitionshöjning, i synnerhet gällerdet målen för miljön. Vi ansluter oss till de föreslagnaskogspolitiska målen.Medlen i skogspolitikenPropositionen föreslår avskaffandet av månganuvarande skogspolitiska medel: slopa ett flertalgrundläggande bestämmelser i skogsvårdslagen, avskaffadet skogliga ekonomiska stödet och upphöra med deöversiktliga skogsinventeringarna. Dessa innebär en helt nyinriktning för den svenska skogspolitiken. Vi tror inte på enomfattande avreglering av vare sig skogsvård ellermiljöhänsyn. Tvärtom styrker utvecklingen våruppfattning i frågan.De nya skogspolitiska målen innebär en mycket högambitionsnivå, men som inte avspeglas fullt ut i de medelsom sedan föreslås för att nå målen -- alltför mycket lämnastill marknadskrafterna. Kortsiktiga marknadskrafterbekymrar sig dock alltför litet om det långsiktigaperspektivet och de kommande generationernas behov.Särskilt tydliga är marknadstyrningens brister när det gällerskogens roll för framtida generationers sociala, ekologiska,kulturella och andliga behov. Ytterst är skogspolitik enfråga om att åstadkomma en lämplig avvägning mellanmarknadens styrning och politisk styrning.Svensk skogspolitik har varit framgångsrik tack varelämpligt utformade medel som fortlöpande har anpassatsoch utvecklats med hänsyn till ändrade förutsättningar ochny kunskap. Enligt vår bestämda uppfattning är det fel, i entid då skogens nationella och globala betydelse i olikaavseenden ökar, att snäva in de skogspolitiska medlen. Detfinns i stället skäl att behålla den nuvarande bredden avskogspolitiska medel. Dessutom är det nödvändigt attmedlen på samma sätt som anpassas och förändrasmed hänsyn till den aktuella utvecklingen. Vi anser attSverige även framgent behöver en stark skogspolitik somomfattar alla de medel som behövs för att uppnå högtställda mål.LagstiftningFörslaget i propositionen till skogsvårdslag har mångaförtjänster jämfört med den skogspolitiska kommitténsförslag t.ex. att vissa regler om en skyddsålder för växandeskog föreslås bli kvar. Detsamma gäller de regler sominnebär att endast avverkning som är ändamålsenlig för dennya skogens återväxt eller för skogens utveckling är tillåten.Vidare är skärpningarna på miljösidan i övrigt såsomskogsbruksåtgärder på impediment, hyggesplöjning ochmiljökonsekvensbeskrivningar lämpligt utformade.I propositionen föreslås att röjningsskyldigheten i dennu gällande lagen slopas. Det finns en uppenbar risk för attdetta ger den felaktiga signalen till skogsägarna att röjninginte är att betrakta som en lika viktig åtgärd som tidigare.Vi delar inte uppfattningen att skyldigheten att röja harhindrat produktionen av virke med hög kvalitet. Tvärtomvisar såväl forskning som praktisk erfarenhet att en rättutförd röjning är en förutsättning för en högkvalitetsproduktion. Inte minst därför bör röjning inräknasi de åtgärder som normalt ingår i en god skogsvård. Vi anserdärför att röjningsskyldigheten skall bibehållas i den nyaskogsvårdslagen.Enligt propositionen bör den skyldighet som följer avskogsvårdslagens regler om anläggning av ny skog att vårdaplantskogar fortfarande gälla. Enligt vår uppfattning räckerinte påpekande i den allmänna motiveringen. Det bör klartframgå att vård av plant- och ungskog omfattar en förstaröjning som syftar till att säkerställa anläggningen avbestånd.Det finns anledning att i den fortsatta behandlingenuppmärksamma de risker som alternativa metoder förbeståndsanläggning innebär. Massmedia har redan, om änpå ett felaktigt sätt, givit spridning åt budskap attskogsägarna inte längre måste plantera efterslutavverkning. Enligt de erfarenheter och forskningsrönsom finns att tillgå är möjligheterna att utöka arealandelensnaturliga föryngring ganska begränsade. Därför bör det skeen mer nyanserad tillämpning av tillgängliga metoder. Detär dock viktigt att lägga märke till att detta kommer attställa stora krav på kunskaper hos skogsägarna och att detökar behovet av rådgivning och tillsyn.Naturlig föryngring bör givetvis användas på marker därmetoden är lämplig. De tendenser till en kraftig ökning avden naturliga föryngringen, som har inträffat på vissa hållredan under utredningstiden, bör dock uppfattas som envarningssignal.I reglerna om anläggning av ny skog på skogsmark bör iden allmänna motiveringen anges att skogsproduktionen ihuvudsak skall vara inriktad på en hög produktion avbarrträdsvirke av god kvalitet. Detta hindrar inte att det ivissa områden och på vissa marker kan finnas anledning atteftersträva en ökad lövträdsandel.Angående främmande trädslag bör huvudprincipenenligt propositionen vara att vi inriktar oss på trädarter somnormalt finns i vårt land. Endast i undantagsfall, och dåefter en noggrann värdering i olika avseenden, börfrämmande arter komma till användning. Enligt våruppfattning bör detta redan nu skärpas ytterligare. Viföreslår att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om att främmandearter inte får planteras in eller sättas ut i naturen utansärskilt tillstånd. Vi föreslår att anmälningsskyldighet förkvävegödsling bör gälla för mellersta och . Viföreslår även att anmälningsskyldighet bör gälla för uttag avfingrenar och barr vid slutavverkning, helträdsutnyttjande.Propositionens förslag att slopa kravet påskogsbruksplan och ersätta den med ett krav på redovisningav skogens tillstånd kan vi inte ansluta oss till. har skogsbruksplanerna varit ettvärdefullt instrument för att behålla den nu gällandeordningen. De av kommittén anförda skälen att plantera ärett skogsägaransvar och att inte plan krävs för annannäringsverksamhet är inte tillräckligt. Skogsägaransvaretblir ju inte mindre för att det är lagfäst ochnäringsverksamheter är svåra att jämföra. Vi känner intenågon annan näringsverksamhet som täcker upp emot 60procent av landytan med alla konsekvenser som dettainnebär.Vi anser att vid anmälan av avverkning till myndighetenbör skogsägaren utöver redovisning om åtgärder angåendenaturvård och kulturmiljövård redovisa skogens tillstånd.KunskapsförsörjningEnligt propositionen skall riksskogstaxeringen drivasvidare i oförändrad omfattning. Däremot bör denöversiktliga skogsinventeringen (ÖSI) upphöra den 1 juli1993.Vi socialdemokrater har i samband medforskningspropositionen uppmärksammatriksskogstaxeringen och föreslagit ökade medel.Vad gäller ÖSI vill vi framföra följande. I propositionensägs att insatserna för att bevara den biologiska mångfaldenkräver samordning av befintliga och pågåendenaturinventeringar och en samordning bör ske ilandskapsformat. Vidare sägs att det inte är möjligt attbevara den biologiska mångfalden genom åtgärder somplaneras med utgångspunkt i bedömningar rörande enskildaarbetsprojekt. Uppenbarligen saknas det inte insikter omvad som behövs ifråga om information om skogen somnaturresurs för att uppfylla de uppsatta miljömålen. Det ärdärför anmärkningsvärt att förslag läggs om att både ÖSIoch de obligatoriska skogsbruksplanerna bör avskaffas utanatt något sätts i stället. Om vi skall klara miljömålet, omskogsägarna skall kunna ta sitt sektorsansvar för miljön, omvi skall kunna tillbakavisa den internationella kritik som detsvenska skogsbruket har fått då krävs detgod och beståndsanknuten kunskap om vad som finns iskogen.För att uppnå det nya miljömålet är det nödvändigt attutgå ifrån helhetssyn på skogslandskapet. För att anläggadenna helhetssyn krävs det, förutom grundläggande skogligdata, även information om ekologiska, hydrologiska,historiska och estetiska förhållanden. En studie som hargjorts av och visar attutvecklingen i flera andra länder av denna typ av planeringhar kommit avsevärt längre än i Sverige.Sammanfattningsvis anser vi att det finns mycket starkaskäl att göra färdigt den första omgången ÖSI. Under tidensom detta sker bör det klarläggas hur den fortsattainformationsinsamlingen och ajourhållningen av materialskall gå till. Frågan är vilken information som skall samlasin, hur inventeringen skall organiseras och finansieras ochslutligen hur informationen skall användas.En mindre del av det årliga anslaget för ÖSI har använtsför att framställa Naturvårdsinriktade skogsbruksplaner(NISP). Denna typ av planer har framställts inom områdenmed ovanligt höga naturvärden eller andra värden avallmänt intresse. Områden för NISP har utvalts avlänsstyrelsen och gemensamt ocherfarenheterna av de 200 000 ha, där NISP har gjorts, är genomgående mycketgoda. Verksamheten med NISP bör därför fortsättaparallellt med att ÖSI fullföljs.Vi föreslår att det för /94 anvisas 30miljoner kronor för en översiktlig skogsinventering.Medlen bör tillföras anslaget C4, Bidrag till skogsvård m.m.Utbildning och forskningEnligt propositionen ställer den nya skogspolitikenökade krav på kunskaper genom utbildning av skogsägare,yrkesverksamma i skogsarbete och tjänstemän. Vi hartidigare i den socialdemokratiska forskningsmotionenföreslagit ökade fasta forskningsresurser till SLU angåendeskogsforskningen, som vi föreslår att adekvatforskning att mäta uppfyllelser av biologisk mångfald skallprioriteras.Mycket av den forskning som har bedrivits omsmåskogsbruket har finansierats genom skogsvårdsavgiftensom nu är avskaffad. Vi anser att den forskningen är förangelägen för för att abrupt avslutas. Genom detstora antalet skogsägare har privatskogsbruket inte sammaförutsättningar att samordna sina forskningsinsatser ellergöra sin stämma hörd som de stora skogsbolagen. Viföreslår att forskning om småskogsbruket i framtidenfinansieras genom skogsbruksavgifter.Rådgivning och informationEnligt propositionen skall rådgivning, information ochutbildning prägla skogsvårdsorganisationens verksamhet.Det sägs bl.a. att den nya skogspolitiken och den snabbatekniska utvecklingen också ställer krav på ökadekunskaper. Det sägs vidare att andelen skogsägare medbristande kunskaper om elementär skogsskötsel ökar. Dettainnebär att om en ny skogspolitik, som i stor utsträckningbygger på kunskap, skall lyckas så krävs det omfattandeutbildnings- och rådgivningsinsatser. Enligt tillgängligauppgifter utvecklas skogsägandet i riktning mot att allt flerskogsägare är allt mindre beroende av skog och har alltmindre yrkeserfarenhet. har skötseln av skogenblivit mera komplicerad och kunskapskrävande. Det nyamiljömålet och näringens sektorsansvar för en rik ochvarierad skogsmiljö ställer ökade krav på kunskaper hosskogsägarna.Enligt propositionen kommer rådgivningen att vara ettviktigare medel i skogspolitiken än och att dendessutom behöver kompletteras med informationsinsatser.Vi delar den uppfattningen. Särskilt under de närmaste årenkommer det att behövas en omfattande anslagsfinansieradrådgivning om den nya skogspolitiken skall ge goda resultat.Skall skogsvårdsorganisationerna svara för sektorsansvaretför naturvårdshänsynen i skogen är det även viktigt attskogsvårdsorganisationen i ökad takt skaffar sig biologiskkunskap.Statligt stödRegionalpolitik''Låt hela leva'' är endast möjligt med enlivskraftig skogsnäring. Skogen kommer ävenfortsättningsvis att spela en väsentlig roll försysselsättningen och försörjningen i skogslänen, främst iglesbygder. Tillsammans med jordbruket utgörskogsnäringen en försörjningsbas för näringsliv och servicesamt bidrar till att bibehålla det öppna landskapet.Förutom de paragrafer i skogsvårdslagstiftningen somhar betydelse för skogsbruket i , har staten ävenlämnat ekonomiska bidrag till berörda områden. Detkommer även att finnas behov av attregionalpolitiskt kompensera långa avstånd, lågbefolkningstäthet, gles infrastruktur och kallt klimat.Transportekonomin är avgörande för skogsbruketslönsamhet. Den skall vara rationell och miljöpåverkan skallminimeras. Vi anser att det behövs kompletterande regleratt tas hänsyn till vid byggandet av skogsbilvägar. Tillståndbör inte ges om inte vägen kan inpassas i en vägnätsplan.Villkor bör också kunna ställas på vägens utformning ochsträckning med hänsyn till miljön. I norra finns detett stort nybyggnadsbehov av skogsbilvägar somtillgängliga medel är otillräckliga. Enligt vår uppfattninghar regeringen minskat anslaget för stöd till byggande avskogsvägar alltför kraftigt. Vi kan acceptera en minskningav anslaget jämfört med föregående år men avtrappning fårej ske i den takt som anges i budgetpropositionen därregeringen fört upp ett anslag på för dettaändamål.Vi bedömer det rimligt att ett statligt stöd omsammanlagt utgår under nästa budgetårför detta stöd. Bidraget bör inrymmas i anslaget C6 och C5som slås samman till ett anslag Insatser för skogsbruket.Det bör ankomma på regeringen att inom den föreslagnaramen om fördela medlen.Kalkning av skogsmarkAngående kalkning av skogsmark delar vipropositionens bedömning att kalkningen bör fortsätta somen försöksverksamhet tills ytterligare kunskaper harerhållits av den bedrivna verksamheten och andraförsök. Vi instämmer även i förslaget att berördaskogsägare bidrar av beräknad kostnad.Eftersom de forskare som närmare studerar föroreningaroch kalkningens effekter i vissa avseenden har olikauppfattningar vill vi inte nu ta ställning till kalkningensomfattning eller framtida finansiering. Resultaten avutförda försök och möjligheterna att finansieraverksamheten får bestämma den framtida omfattningen.ReservatVi står inför en radikal miljöanpassning vad gällermiljöhänsyn i vardagsskogsbruket. Detta tror vi på lång siktkommer att gynna skogsbruket på alla sätt. av forskargruppens rapport är det uppenbart attambitionerna beträffande reservatsbildningar måste höjas.Forskargruppens uppskattning, dvs. att av denproduktiva skogsmarken nedan skogsodlingsgränsen börlämnas till fri utveckling har, hög trovärdighet. Samtidigtblir omfattningen av reservat i landet beroende dels avvilket skydd man vill uppnå, dels i vilken mån skydd kanuppnås genom ett ansvarsfullt bruk av skogsarealer utanförreservaten. Det är också viktigt att avvakta dels hurbiotopsskyddet kommer att utformas, tillämpas ochefterlevas, dels hur hänsynen i övrigt till miljön kommer attfungera. Viktigt i sammanhanget är också i vilkenutsträckning det är möjligt att avsätta statligt ägd mark och ivilken utsträckning frivilliga avsättningar kommer att göras.Det finns också ett behov av ytterligare inventeringar för attfå ett fullständigt underlag.Vi bedömer att bör det finnas ett betydligtbättre underlag för att ta slutlig ställning till hur stor andelav skogsmarksarealen som bör undantas från skogsbruk.Med anledning av detta underlag bör då ett slutligtställningstagande ske till omfattningen avreservatsavsättningar.Enligt propositionen bör ochSkogsstyrelsen ges i uppdrag att fortlöpande utvärdera dennya skogspolitikens effekter på biologisk mångfald och följaupp hur reservatsavsättningarna och de olika åtgärderna iskogsbruket bidrar till att uppfylla miljömålet. Vi begär attregeringen skall återkomma till meden rapport angående måluppfyllelse.Vi delar emellertid den uppfattning, som framförs ipropositionen, att nya resurser redan nu måste avsättas föratt det skall vara möjligt att värna om den biologiskamångfalden. I avvaktan på ett fullständigt underlag för vårtställningstagande till behovet av reservatsavsättningaransluter vi oss till regeringens bedömning att 55 miljonerkronor bör anvisas för investeringar inom miljöområdet.SkogsvårdsmyndighetenI den socialdemokratiska skogspolitiken utgörskogsvårdslagstiftningen och den statligaskogsvårdsmyndigheten grundläggande medel. Viframhåller att svensk skogspolitik har varit framgångsrikoch i många avseenden betraktats som ett internationelltföredöme, tack vare lämpligt utformade medel somfortlöpande anpassats och utvecklats med hänsyn tilländrade förutsättningar och ny kunskap. I propositionenföreslås att förändringar av den regionala organisationen avskogsvårdsmyndigheten bör avvakta ställningstagandenatill regionberedningens pågående arbete. Vi instämmer ipropositionens ställningstagande.Frö- och plantverksamhetenNär det gäller frö- och plantverksamheten harutredningen visat att den fungerar väl. Vi avvisar därförbestämt förslaget om privatisering. Privatamarknadslösningar kan inte garantera den långsiktighetsom krävs eftersom den bygger på en kortsiktig lönsamhet.Därför anser vi att starka skogspolitiska skäl talar för ettfortsatt statligt engagemang för den framtida frö- ochplantförsörjningen.FinansieringNär det gäller finansieringen av vissa gemensammainsatser för skogsbrukets utveckling, forskning, skogligainventeringar, informations- och rådgivningskampanjer ochspeciella naturvårdsinsatser, föreslår vi att enskogsbruksavgift på av det taxeradeskogsbruksvärdet införs. Inkomsterna från dennaskogsbruksavgift bör inte användas för inköp av skogsmarkför gemensamma insatser för reservatsavsättningar.Huvuddelen av intäkterna bör föras till en fond förgemensamma insatser för skogsbrukets utveckling därföreträdare för branschen bör ha majoritet vidanvändningen av fondens resurser Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utgångspunkten för den framtidaskogspolitiken,2. att beslutar om sådan ändring avskogsvårdslagen att röjningsskyldigheten bibehålls,3. att beslutar om sådan ändring avskogsvårdslagen att reglerna om vård av plant- och ungskogomfattar en första röjning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om meddelande av föreskrifterangående inplantering av främmande trädslag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anmälningsskyldighet förkvävegödsling,6.