mot · GG02Fi109 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Byggsektorn har drabbats mycket hårt av den djupakonjunkturnedgången. De samlade bygginvesteringarnahar fallit mycket snabbt. Särskilt gäller detbostadsinvesteringarna, där regeringen i sin revideradenationalbudget räknar med en minskad volym istorleksordningen för och med nära 40 %för år 1994.Nedgången av byggnadsinvesteringar har fått kraftigeffekt för sysselsättningen inom byggsektorn. i årvar 30 265 av Svenska Byggnadsarbetareförbundetsmedlemmar arbetslösa. Det motsvarar av helaantalet medlemmar i förbundet, dvs. att var fjärdebyggnadsarbetare var utan arbete. Inför den kommandehösten och vintern befarar förbundet att arbetslöshetenstiger ytterligare till av förbundetsmedlemsantal.Situationen inom byggsektorn är med andra ord mycketallvarlig. Alla möjligheter att skapa sysselsättning måste tastill vara. Till de åtgärder som staten och kommunerna börvidta hör bl.a. nybyggande och upprustning av allmännasamlingslokaler.I slutet av januari fanns det 151 ansökningar omstatsbidrag till bl.a. ny- och ombyggnad av samlingslokalerhos . Kösituationen visar påtagligt att behovet avallmänna samlingslokaler långt ifrån är tillgodosett.Nybyggande och upprustning av allmännasamlingslokaler är sysselsättningsintensiva verksamheter.Försiktigt bedömt motsvarar de nämnda 151samlingslokalprojekten minst 800 årsarbeten. Varjebyggnadsarbetare genererar erfarenhetsmässigt dessutomytterligare tre årsarbeten för t.ex. byggmaterialindustrin,konsulter, arkitekter, transportföretag m.fl., varförprojekten ger ca 3 200 årsarbeten.Sysselsättningseffekten av statligt stöd till nybyggnadeller upprustning av allmänna samlingslokaler är väldokumenterad. Av uppföljning av effekterna avfjolårets extra anslag med framgår detbl.a. att varje statlig miljon som satsades gav 5--6 årsarbeteninom byggsektorn. Sammanlagt genererade det extrastatliga stödet med minst 400 årsarbetenenligt Boverket.Att sysselsättningseffekten blir så hög beror på attstatens bidrag motsvarar av godkändabyggnadskostnader, att den berörda kommunen svarar för30 % och att samlingslokalägaren själv svarar för enegeninsats av byggkostnaderna.Trots att regeringen gav i uppdrag att följa uppeffekterna för sysselsättningen av det extra anslaget dras ikompletteringspropositionen inga slutsatser av de positivaresultaten. Där föreslår regeringen visserligen bl.a. ett extraanslag med av arbetsmarknadsskäl tillallmänna samlingslokaler (bil. 8 s. 55). Utåt kan detta se utsom en kraftfull satsning. Genom de regler som anges är deti praktiken ett illa underbyggt förslag som bör avvisas.Genom att stödet i kompletteringspropositionen binds tillAMS-regler med bidrag på av arbetskraftskostnadenkommer förslaget inte att medverka till vare sig ökadsysselsättning eller förbättringar av de allmännasamlingslokalerna.Menar regeringen allvar med förslaget borde medlen istället användas för fördelning inom objektskön enligtBoverkets regler, dvs. att statsstöd utgår avgodkända byggnadskostnader.Därigenom skulle den bästa effekten av pengarnauppnås. Kommunen och lokalägaren förutsätts ju satsa likamycket som staten, därigenom får de statliga pengarnadubbel effekt. En mindre del av beloppet bör kunnaanvändas för underhållsåtgärder av mindre omfattning,maximalt en miljon per projekt, och med en bidragsnivå på80 %.Skillnaderna mellan regelsystemen framgår bäst av ettkonkret exempel. Byggkostnaden för en kvadratmetersamlingslokalyta uppgår till ca 12 000kronor. En anläggning med samlingslokaler, som omfattarca 500 kvm, kostar således ca att uppföra.Enligt Byggmästarnas kostnadskalkylator (BK 93) kanbyggherrekostnaderna (administration, byggledning,konsulter, moms och fast inredning) uppskattas till ca 40 %av totalkostnaden, dvs. ca 2,4 miljoner kronor.Entreprenadkostnaderna (byggentreprenad, målning,ventilation, el, värme och sanitet) uppskattas till ca 60 %av totalkostnaden, dvs. BK 93 utvisarvidare att arbetskraftskostnaderna endast är aventreprenadkostnaderna, dvs. ca 936 000. Resterandeentreprenadkostnader fördelar sig till material med 40 %och arbetsledning samt administration med 34 %.En samlingslokalförening som får stöd enligt Boverketsovan redovisade regler till nämnda bygge kan få statligt stödmed och ikommunalt stöd. Egeninsatsen blir 1,2 miljoner kronor.Om samma samlingslokalförening i stället får stöd enligtregeringens förslag av den nämndaarbetskraftskostnaden blir det statliga stödet ca 608 400 kr.Skillnaden mellan regler och regeringens förslagär således högst avsevärda ca . Förframtiden medför denna skillnad i stöd en betydandekapitalkostnad för den förening som driver anläggningenmed samlingslokaler. Sannolikt dämpar dettabyggambitionerna högst avsevärt.Hur det blir med kommunalt stöd om regeringens förslaggenomförs är också mycket osäkert. Desamlingslokalobjekt som finns i kö har alla ettkommunalt godkännande för stöd avbyggkostnaderna förutsatt att staten bidrar . Blirstatsstödet avsevärt mindre, som det blir enligt regeringensförslag, kommer många kommuner troligen inte attmedverka till att samlingslokalbygget utförs.Men nybyggande och upprustning av samlingslokaler ärsysselsättningsintensiva verksamheter, sombehoven av dessa lokaler är väl dokumenterade. Denämnda 151 projekten i kö är påtagliga ochreella. Hälften av projekten är dessutom möjliga att startatämligen snart eller inom högst sex månader.Enligt uppgifter från de samlingslokaläganderiksorganisationerna är många mindre föreningsägdasamlingslokalanläggningar i behov av medel förunderhållsåtgärder för att bevara och vidmakthållaanläggningens funktion och standard. Det kan bl.a. gällabehov av energibesparande åtgärder, ny beläggning påyttertak, omläggning och/eller utbyte av el- och vvs-ledningar, fasadrenovering, målning och tapetsering,fönsterbyte m.fl. arbeten.Dessa projekt finns inte alls redovisade i Boverketsobjektskö. Ett obyråkratiskt hanterat statligt engångsstödför underhållsåtgärder med perprojekt och med en bidragsnivå på skulle ge snabbeffekt för såväl byggindustrin som byggmaterialföretagen.En annan positiv effekt blir även med stor sannolikhetlångsiktigt minskade driftkostnader, t.ex för uppvärmning.Omkring 60 % av samlingslokalanläggningarna behöverockså handikappanpassas enligt en kartläggning avBoverket. Principiellt bör allmänna samlingslokaler varatillgängliga för alla. Staten ger därför bidrag förhandikappanpassning med högst för ettenskilt objekt.Summan är dock alltför låg för att stimulera till ökadeinsatser för bättre tillgänglighet, varför bidragstaket börhöjas till . Bidraget till handikappanpassningbör också vara möjligt att kombinera med annat statligt stödi det fall smärre om- eller tillbyggnad behövs för att t.ex.bereda plats för en hissanordning eller handikapptoalett. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med ändring av regeringens förslagbeslutar att i kompletteringspropositionen upptagna medelom för upprustning av allmännasamlingslokaler skall fördelas enligt reglerna i förordningenom statligt stöd till allmänna samlingslokaler,2. att beslutar att av anslaget för upprustningav allmänna samlingslokaler fåranvändas för bidrag till underhållsåtgärder och maximalt av total godkänd kostnad på per projekt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det statliga stödet tillhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler.