mot · GG02N281 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är angeläget att fonderna i sinastyrelser har ett större inslag av personer med aktuellerfarenhet, såväl ägare som anställd, från tillverkande- ochtjänsteproducerande företag.Satsningen på utvecklingsfonderna bör kombineras medatt aktivt stödja de riskkapitalbolag som redan finns.Dessa kan samordnas av den Industri- och nyföretagarfondsom redan beslutat om.2.7 SmåföretagsinsatserDe förslag om kompetenshöjning, satsning på FOU,utbyggd infrastruktur och ökat byggande som vi redovisatär utomordentligt betydelsefulla för små- och medelstoraföretag. I en särskild motion har vi föreslagit att det snarastutarbetas ett samlat näringspolitiskt program riktat tilll småoch medelstora företag. Programmet skall utformas inomen kostnadsram av och ha ettEuroperspektiv i två avseenden.För det första måste en samordning ske med EG:snäringspolitik på detta område. EG bedriver en betydligtaktivare näringspolitik än vad regeringens innebär. Så harEG bl.a. särskilda insatser för småföretag.För det andra måste näringspolitiskasmåföretagarprogrammet innehålla konkret och handfaststöd och stimulans till små och medelstora företag attkomma ut på Europa-marknaden. Det handlar omkunskapsstöd av olika slag, t.ex. hjälp medmarknadsföring, utbildning för förbättrade språkkunskaperoch ökad förståelse för kulturella skillnader. Ett annatviktigt inslag i programmet ska vara att småföretaginformeras om de möjligheter som ett kommande innebär. Det gäller bl.a. ökade möjligheter attkonkurrera om uppdrag i en offentlig upphandling. I enEuropasatsning ingår också att underlätta för utländskaföretag att investera i vårt land.Regeringen bör senast i samband medkompletteringspropositionen återkomma till medett sådant förslag. Som utgångspunkt försmåföretagsinsatser i övrigt vill vi peka på följande.Det är viktigt att konstatera att det i industrikrisen finnsmånga små och medelstora företag som har lyckats ochvuxit. Ett viktigt inslag i en politik för små och medelstoraföretag är att utnyttja det goda exemplets makt. Genomstudier av framgångsrika företag som vuxit de senaste årenkan kunskap och erfarenhet förmedlas.I dag finns i ca 1 200 snabbt växande företag(som här definieras som företag som, av egen kraft ökat sinomsättning, med ). Totaltomsatte de ca och hade iSverige ca 60 000 anställda. Härutöver engagerade de ettstort antal underleverantörer, vilket är ett karaktäristisktarbetssätt för tillväxtföretag. Så gott som samtliga avtillväxtföretagen är små eller medelstora. Av tillväxtföretagen är nära 80 %avhopp eller avknoppningar från större företag.En aktiv satsning på de små och medelstora företagenkan bidra till att hålla arbetslösheten nere. är det de små företagen som bidragit till att hållasysselsättningen uppe i näringslivet. Det är i dessa företagsom nya arbetstillfällen skapats.Under 1980-talet fick 135 000 nya småföretag.Merparten av de nya jobb som skapades fanns i dessa småföretag. Det finns drygt en halv miljon småföretag medfärre än 200 anställda. Nästan hälften av de anställda inäringslivet jobbar i småföretag.Den framtida utökningen av antaletsysselsättningstillfällen kommer framför allt att ske inom desmå och medelstora företagen, särskilt i de företag som idagär etablerade. Det är därför viktigt att ta till varautvecklingskraften hos våra småföretag och också stimuleratillkomsten av nya företag. Här utgörriskkapitalförsörjningen ett mycket viktigt inslag. Detta harvi redogjort för tidigare i denna motion.En strategisk och viktig utgångspunkt för att utvecklanäringslivet i vårt land är att det sker ett aktivt samspelmellan de små/medelstora företagen och storföretagensamtidigt som utrymme ges för internationella företag attinvestera i . Andra viktiga utgångspunkter är:enrimlig räntenivå och ett bra och fungerande utrymme påkreditmarknaden, ett skattesystem som är så avvägt attdet gynnar både produktion och tillväxt, satsning påteknisk forskning och utveckling, stöd tillmarknadsföring och internationalisering, försörjningmed välutbildad arbetskraft.Erfarenheter från tillväxtföretagen visar att de små ochmedelstora företagen i vårt land i hög grad är beroende avutvecklingen inom de stora företagen. Ensmåföretagspolitik är därför inte möjlig att föra om maninte för en för storföretagen gynnsam politik.Även om samspelet mellan små och stora företag är viktigtmåste särskild omsorg ägnas de små företagen. Det är oftadär som utvecklingskraften finns och nya tekniska ochkommersiella lösningar kommer fram. Dessa idéer är viktigagrundstenar för den svenska industristrukturen. De småföretagen saknar dock ofta resurser att fullfölja sinaprojekt. Det är därför viktigt att stödja dessa företag medåtgärder som handlar om kapital, kompetens och kontakt.En angelägen insats är t.ex. att stimulera företag att utnyttjadet kommande ökade möjligheter attkonkurrera om offentlig upphandling.I förnyelsen av svenskt näringsliv måste stor vikt läggasvid såväl utländska investeringar som inhemsktnyföretagande. Det är framförallt de stora, resursstarkaföretagen som kan satsa på utländska investeringar. De småoch nya företagen har startats och startas vanligen utifrånmera individuella motiv. En viktig roll för småföretagen äratt vara ett komplement till de stora företagen -- attproducera varor och utföra tjänster som de sköter bättreoch effektivare. Det är därför viktigt att på olika sättstimulera tillkomsten av nya småföretag.Särskild omsorg måste ägnas åt kvinnor som vill startaegna företag eller på annat sätt engagera sig i små ochmedelstora företag. Detta gäller inte minst i mindre orteroch glesbygd. har i en rapport pekat på att kvinnorhar speciella problem när de skall starta egna företag. Irapporten föreslås särskilda stödåtgärder när det gällerutbildning, forskning, ekonomiskt stöd och rådgivning.Det är också viktigt att satsa på det nyföretagande ikooperativ form som är på stark frammarsch. Sådanasmåföretag utvecklas nu inom områden där det tidigare intefunnits kooperativa traditioner. Ett särskilt stort intressefinns i glesbygden där man velat pröva möjligheten attkombinera småföretagandet med samhällsservice genomden kooperativa företagsformen. harkooperativa lösningar också kommit att bli ett växandealternativ till offentligt producerad vård och omsorg. Deolika former av kooperativt nyföretagande som nuutvecklas ställer också nya krav på samhällets insatser.Lagstiftning och olika former av stödåtgärder måsteanpassas till de särskilda villkor som gäller för kooperativverksamhet. Den kooperativa företagsformen måste gessamma förutsättningar att verka och utvecklas som andraföretagsformer.I första hand skall marknaden lösa de problem ochtillgodose de behov som de små och medelstora företagenhar. Dock måste brister i kompetens, information ochfinansiering rättas till genom aktiva insatser av staten.Detsamma gäller också insatser för att stimulera detinnovativa klimatet genom stöd till teknisk forskning ochutveckling samt uppfinningsverksamhet.Några andra viktiga frågor för småföretag är följande.Det stora antalet konkurser får negativa effekter för inteminst små och medelstora företag. Det är inte ovanligt attsmåföretag i sin egenskap av leverantörer drabbas av storaförluster när ett företag försätts i konkurs. Eftersomleverantörsfordringar i regel är oprioriterade har dessaföretag en svag ställning i en konkurs. Den nyligenpresenterade insolvensutredningen (SOU 1992:113) harpresenterat olika förslag som förstärkerförmånsrättsställningen för leverantörsfordringar.Vi tycker att många av dessa förslag är mycketintressanta. Eftersom utredningen nu är ute på remiss ochvissa förslag ytterligare bör analyseras kan vi nu inte förordanågot av dessa förslag. Frågan har emellertid högstaprioritet och kommer skyndsamt att analyseras inom vårtkansli.I diskussionen om skattevillkoren för egenföretagare harintresset fokuserats mot de olikheter i beskattningen somidag föreligger mellan egenföretagare ochfåmansaktiebolag. Den nuvarande beskattningen ger störremöjligheter för den senare företagsformen att medenkelbeskattade vinstmedel bygga upp ett eget kapital ochdärigenom förbättra sin soliditet.Denna olikhet innebär en viss skattemässigdiskriminering av egenföretagare jämfört med företag somorganiseras som aktiebolag. Detta är utan tvekan ettproblem. Det finns nu ett förslag (Neutralföretagsbeskattning, SOU 1991:100) som innebär enlösning på detta problem. Förslaget har emellertid vissa ickeönskvärda skatteeffekter.2.8 Branschprogram m.m.I den svenska näringspolitiken har tidigare använts olikatyper av branschprogram. Dessa program har syftat till attunderlätta utvecklingen av livskraftiga och expansivaföretag, vilka ofta är små eller medelstora. Åtgärdernainom programmens ram har varit breda och omfattatexportstöd, bidrag till konsultutredningar,utbildningsåtgärder och kreditgarantier.EG bedriver en betydligt mera aktiv ochmera pragmatiskt inriktad näringspolitik än vad densvenska regeringen gör. har t.ex. beslutat attstarta diverse branschprogram inom industrier såsom dataoch elektronik, flygtillverkning, biltillverkning, bioteknikoch andra underleverantörsindustrier. Denna utvecklingstår i stark motsättning till den som kan förmärkas i Sverige.Enligt vår mening bör väl avvägda satsningar göras påolika branschprogram. Det finns i huvudsak två skäl fördetta. För det första måste åtgärder vidtas som underlättarden strukturomvandling som måste till i svensk industri.Våra förslag om kompetenshöjning och ytterligare FoU-insatser syftar till att ge förutsättningar för ökade kunskaperoch höjd förädlingsgrad i den industriella produktionen.Som ett ytterligare inslag i detta arbete bör vissabranschprogram startas.För det andra riskerar vi att hamna på efterkälkengentemot utvecklingen inom EG. Inför ett eventuelltmedlemskap eller genom är det viktigt att vi harkompetens och erfarenhet av branschprograminriktadeinsatser inom industriell produktion. I annat fall kansvenska företag hamna i ett sämre utgångsläge jämfört medföretag i andra europeiska länder.EG:s målstyrda insatser mot branscher med problemoch/eller potentiella utvecklingsmöjligheter tas explicit inteupp i . Det bör dock vara ett svenskt intresse,inte minst inför ett eventuellt medlemskap, att delta ibranschprogrammen. I första hand bör våra ansträngningarinriktas på att kunna delta i dessa program.Vår näringsstruktur kan dock kräva nationella programpå särskilda områden. Branschprogram som vi bör kunnasatsa på är inom områden såsom träteknik, moderntskogsbruk, miljöteknik och verkstadsteknik. Denverkstadstekniska delegation som tidigare funnits böråterskapas. Vi bör vidare satsa på att utveckla bra programför underleverantörer inom hela den industriella sektorn.Ett annat angeläget insatsområde gäller transportteknik.Vi har i vårt land två av världens främstalastvagnstillverkare och en av världens ledande tillverkareav rullande järnvägsmaterial liksom ett av världenseffektivaste järnvägsföretag. Detta skapar godaförutsättningar för utveckling av ett system för effektivakombitransporter. Vi föreslår att regeringen initierar ettutvecklingsprogram för kombitrafik. Målet bör vara att detsnarast utvecklas ett system som möjliggör en avsevärdsänkning av kostnaden för terminalhantering.2.9 Exportfrämjande, m.m.Det är angeläget att på olika sätt befrämja svenskexport. En stor del av den internationella, ofta tekniktunga,projektexporten är kreditberoende. Detta gäller framförallt för de stora infrastrukturprojekten. Stora projekt somSverige koncentrerat sig på är sådana där vi bevisligen ärduktiga, som telekommunikationer, elproduktion ocheldistribution, transporter och bevattningsprojekt.Staten främjar genom ochBITS på olika sätt svensk industriexport. Det sker bl.a.genom U-krediter (BITS), kreditgarantier och s.k. mjukakrediter (EKN).Det är i den rådande industrikrisen angeläget attförutsättningslöst pröva alla vägar att få fart på svenskindustri. I övervägandena om krediter bör betydelsen avindustriell utveckling i spela en stor roll. Flerautvecklingsländer i och genomgår enmycket dynamisk utveckling. och utgörexempel på länder med potentiellt enorma marknader. IKina planeras bl.a. omfattande investeringar itelekommunikationer, vilket kan gagna svenska intressenoch ge ökad sysselsättning i Sverige.Det är också angeläget att EKN och BITS beaktarbehovet av insatser i vårt närområde. Som exempel kannämnas att det finns flera motiv för en kraftfull satsning påenergiinfrastruktur i . Främst står behovet attstödja den demokratiska utvecklingen. Därutöver är andramotiv såsom att minska miljöpåverkan i regionen och att gearbete åt svensk tillverkningsindustri.2.10 Kraftfulla statliga aktörerEn aktiv näringspolitik medför också krav på attsamhället till sitt förfogande har kompetenta ochresursstarka aktörer. Den centrala näringspolitiskamyndigheten är . Regeringens politik har inneburitsänkta anslag och nedrustning . Utöverminskingen på föreslås också kraftiganeddragningar på den s.k. STATT-verksamheten.Vi har tidigare i denna motion omnämnt hur EG nualltmer aktiverar sin näringspolitik. harockså byggt upp en betydande bevakning avbransch- och strukturutvecklingen inom EG. Varje årpubliceras nu analyser av situationen inom alla branschersamt av den strukturella uvecklingen i industrin i desshelhet. Därtill har EG satsat på en ambitiös utveckling avstatistikkontoret Eurostat.I har skett en drastisk sänkning av dennäringspolitiska kunskapsbasen . Särskiltallvarlig är nu den föreslagna neddragningen av STATT-verksamheten (stiftelsen i teknisk-vetenskapligaattaché). I av allt snabbare internationalisering är detinte rimligt att kraftigt försämra möjligheterna tillinternationella utblickar.Den offensiva näringspolitik som enligt våra förslag skalldrivas, medför en i förhållande till regeringen ny syn påstatens roll och möjligheter att påverka utvecklingen. Dettager nya förutsättningar för myndighetsverksamheten. Tillden statliga sfären av aktörer hör också de storainfrastrukturverken som , , ,och samt bolaget . Undersenare år har vidtagits och planeras ett antal förändringar idessa organ. Förändringarna gäller bl.a. associationsform,och så har ombildats till aktiebolag. Syftet meddenna ombildning var att uppnå större flexibilitet iverksamheten och ge möjlighet till internationellsamverkan.Regeringen har aviserat planer på att gå vidare iarbetet. Bolagsformen kommer att introduceras för andraverk. Ett byte av associationsform behöver i sig inte varasärskilt dramatiskt och kan också för verksamheteninnebära vissa fördelar. Vi menar emellertid att det iförlängningen av denna process kan uppstå problem ochvissa risker. Detta har att göra med regeringens idelogiskahållning i dessa frågor.Regeringen har en principiell syn på statlig verksamhetsom bl.a. kommer till uttryck i förra årets finansplan ochden s.k. privatiseringspropositionen från hösten 1991.Enligt regeringen bör verksamhet konkurrensutsättas i såstor utsträckning som möjligt. Regeringens uppfattning ärvidare att ''konkurrensutsatt verksamhet bör, om intesärskilda skäl talar för detta, inte bedrivas i myndighetsformoch i normalfallet ej av staten''. Den sistnämndaformuleringen ''i normalfallet ej av staten'', är ett uttryckför uppfattningen att privata lösningar är bättre änoffentliga. Det innebär att en omvandling av enmyndighetsverksamhet till en bolagsform i förlängningen,enligt regeringens uppfattning, också bör innebäraprivatisering.Denna principiella hållning blir också tydlig när detgäller . Den dåvarande socialdemokratiskaregeringen föreslog bolagisering av . Förslagetsyftade enbart till att ge bättre förutsättningar förverksamheten. Men den borgerliga regeringen går nuvidare och har planer på att först dela upp bolaget för attskapa en s.k. konkurrenssituation, sedan försälja de olikadelarna. Det finns skäl att anta att liknande principiellaresonemang förs om andra infrastrukturverk.Denna utveckling kan vi socialdemokrater inteacceptera. I så gott som alla länder är det en självklarhet attnationella infrastrukturorgan är i samhällelig ägo. De harstor betydelse ur ett regionalt perspektiv. Betydelsen att hatillgång till kraftfulla aktörer ökar dessutom vid Europa-integrationen. I det europeiska samarbetet är det viktigt attha kompetenta aktörer som kan bevaka svenska intressen.De stora infrastrukturverken kan i samhällets regi göra såi dag. En uppdelning och utförsäljning skulle omöjliggöradetta.De statliga infrastrukturverken är en viktig tillgång intebara för det näringspolitiska arbetet. De har en mycket storbetydelse som resurs i det regionalpolitiska arbetet. Med sinrikstäckning och med sin stora kapitalbas kan de genomupphandling vara en viktig miljöpolitisk aktör. Utan attgöra avkall på internationella upphandlingsregler finnsmöjligheter att ha krav och villkor som gagnar miljön.De statliga infrastrukturverken måste förbli i statlig ägo.I annat fall kommer verksamheten endast att styras avkortsiktiga vinstmaximeringsprinciper.Statsmakterna måste dessutom se till att det finns sådanastyrmöjligheter att verken kan användas i en offensivnäringspolitik. Med utgångspunkt i detta behov bör nugöras en utvärdering av de hittillsvarande erfarenheterna avden nya associationsform som bl.a. fått.Hittillsvarande erfarenheter skall prövas mot bakgrund avverkets betydelse för näringslivsutveckling, regional balansoch inflytade från samhällets sida.2.11 m.m.Det moratorium som råder i fråga om utförsäljningav statliga företag fyller en viktig näringspolitisk funktion.Enligt regeringens ursprungliga planer skulle aktier säljasför under överskådlig tidframöver. Detta skulle i ett slag ta i anspråk en stor del avdet riskkapital som behövs för det övriga näringslivet, inteminst för de små företagen.Vi har tidigare hävdat och gör så även , att moratorietkräver förnyade överväganden om hur det statligaägarskapet skall utövas. Moratoriet innebär att det statligaägarskapet kommer att kvarstå . Det ärmycket viktigt att detta faktum också vägleder regeringensarbete. Företagen i fråga är inte betjänta av någon oklarheti detta avseende.För att skapa en effektiv och kompetent statligägarfunktion inrättades 1990 förvaltningsaktiebolagetFortia. Den borgerliga majoriteten i beslötemellertid att avveckla detta bolag.Enligt vår uppfattning finns det nu skäl att återinföraFortia. Den alternativa ordningen är att resp. departementutövar ägarskapet, med somsammahållande kraft. Detta centraliserade ägarskapinnebär en olycklig återgång till en politisk ägarfunktion ochatt regeringen och dess näringsminister blir direkt ansvarigför de löpande ägarfrågorna. Det är ett klart felgrepp ochskiljer sig också helt från det synsätt som anlagts när detgäller statens stöd till bankerna.Mot denna bakgrund föreslår vi att regeringenåterkommer med förslag till om att återinföraförvaltningsbolaget praktiska skäl lämnas yrkande i de delar som /94 i andra motioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny näringspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kraftig utbyggnadav antalet platser i högskole-, gymnasie- ochvuxenutbildningen för att långsiktigt öka den ekonomiskatillväxten,13. att hos regeringen begär förslag ometablering av en ny teknisk högskola,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på forskning ochutveckling för att långsiktigt öka den ekonomiskatillväxten,15. att hos regeringen begär att denforskningspolitiska propositionen skall innehålla etttillskott om för tillämpad forskning ochteknikutveckling,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar för attlångsiktigt öka den ekonomiska tillväxten,27. att hos regeringen för /95,bil. 7, begär ett nytt anslag ''Infrastruktur för tillväxt''innebärande ett tillskott på ,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av regionalautvecklingsfonder för riskkapitalförsörjning till små ochmedelstora företag,9. att beslutar att hos regeringen begära attAP-fonderna ges rätt att placera ytterligare 10 miljarderkronor i aktier i mindre företag,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en aktivare småföretagarpolitik,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utvecklabranschprogram och program för underleverantörer,12. att beslutar att återinföraförvaltningsbolaget .