ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T555 · 1993-01-26 00:00:00 — Det svenska järnvägsnätet håller på att moderniserasoch järnvägen kan komma att bli ett konkurrenskraftigttransportmedel i förhållande till inrikesflyg och bil.Tågtrafiken ger dessutom betydligt mindre miljöskador änflyg och bil. Det är angeläget att de olika trafikslagensamordnas så att omstigningar mellan tåg och flygunderlättas på Arlanda.En järnvägsförbindelse bör ordnas med Arlandaflygplats på så sätt att fjärrtågen på sträckan mellan Uppsalaoch passerar en station på . Därigenomkan tågresenärer från , Norra stambanan ochOstkustbanan lätt ta sig till och från flyget utan att behövaåka via centrum.Utbyggnaden av måste ses i ettstörre sammanhang. En utbyggnad av endast etappenStockholm--skulle missa många av de fördelar, somhela projektet bygger på. och skulleställas utanför en naturlig och värdefull anslutning tillArlanda flygplats. Den överenskommelse, som träffatsmellan berörda kommuner och myndigheter om utbyggnadav snabbtågstrafik längs Ostkustbanan, förutsätter dennordliga länken av . Projektetförutsätter således att station redan från börjanbyggs med en nordlig anslutning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslutningen av Arlandaflygplats till järnvägsnätet.
mot · GG02T557 · 1993-01-26 00:00:00 — Arlanda-anknytning för tåg från norra Enligt ett regeringsbeslut skall norra delbrytas ur projektet på obestämd tid.För både trafik på Ostkustbanan och en viktig del i planeringen varit att Ostkustbanan skallha en nordlig anknytning via till medgenomgående tåg. Denna konstruktion finns med iuppgörelsen med de regionala intressenterna och har variten förutsättning för att bidra med pengar. För över halvaSverige är en nordlig anknytning av heltnödvändig. Den dellösning av somföreslås är oacceptabel. Vi kräver att norradel byggs enligt tidigare uppgjord plan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Arlanda-anknytning förtågtrafiken från norra .
mot · GG02T558 · 1993-01-26 00:00:00 — I den socialdemokratiska partimotionen om arbete ochtillväxt föreslås ett omfattande investeringsprogramavseende bl.a. järnvägar. Ett av de strategiska projektensom där anges är stambanan genom övre . Vi villmed denna motion lyfta fram ett antal viktiga åtgärder somomgående bör genomföras för att öka kapaciteten påstambanan. Nedanstående projekt kan igångsättaspraktiskt taget om medel anvisas.Stambanan 1. Linjerätning/tunnel -- Öre älv. Kostnad 200 milj.kr.Vid Öre älv söder om pågår förnärvarande byggandet av ny bro. Söder om älven planerasen linjerätning i direkt anslutning till bron. Idetta projekt ingår en tunnel. Dennalinjerätning förkortar banan med vilket gerbetydande tidsvinster för både gods- och persontrafiken.Genom att plan- och profilstandarden förbättras medges enhastighetshöjning till /timmen. kanman genom att vidmakthålla den gamla spårsträckningenförbi utnyttja den som dubbelspår på denna sträcka.Därmed höjs kapaciteten väsentligt på den hårtbelastade sträckan . Kostnad 40 milj.kr.Den dåliga plan- och profilstandarden på stora delar avstambanan genom övre gör att tågföringen blirryckig med många inbromsningar och accelerationer. Detmedför att medelhastigheten blir låg.Det av planerade hastighetsprojektet syftartill att kunna medge högre hastigheter genom att i befintligbana göra förbättringar och justeringar i framför alltkurvorna. Med relativt små medel kan man göra det möjligtatt öka medelhastigheten väsentligt utan att säkerhet ochåkkomfort försämras.3. Kostnad 95milj.kr.Sedan spårupprustningen mot färdigställdessommaren återstår en kortare sträcka norrom innan hela sträckan --harskarvfritt spår på betongslipers. Genom att nu åtgärdadenna del ökar åkkomforten för resenärerna ochunderhållskostnaderna minskar.4. Mötesstationer söder om . Kostnad 70 milj.kr.De flesta söder- eller norrgående tåg möts på avsnittetmellan och pånatten. På grund av långa avstånd mellan mötesplatsernauppstår lätt störningar i hela trafiken när något av tågendrabbas av förseningar. Genom att bygga ytterligare tremötesstationer på denna känsliga sträcka förbättrastidhållningen och därmed kan banans kapacitet utnyttjasbättre.5. Kostnad 15 milj.kr.Järnvägen från ansluter till stambanan genomövre i . Genom att anlägga ett s.k.triangelspår i kan tågföringen till och frånSkellefteå effektiviseras betydligt. Därmed ökar SJ:skonkurrensmöjligheter vilket kan minska de tungatransporterna på vägarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vissa behov av åtgärder påstambanan genom övre .
mot · GG02T559 · 1993-01-26 00:00:00 — Goda kommunikationer är av avgörande betydelse fören regions utveckling vilket vi framhållit vid upprepadetillfällen. I finns det många angelägna projektsom kräver en snar lösning. Än viktigare har detta blivitmed tanke på det svåra arbetsmarknadsläget iFyrstadsområdet på grund av lågkonjunkturen och krisen ibilindustrin. Då är det angeläget att få till stånd enhelhetssyn och en samsyn så att satsningarna blir optimalaför regionen både när det gäller vägar och järnvägar ochinte minst så att regionen får en rimlig del av de storainfrastruktursatsningar som görs. Ett sådant samförståndhåller nu på att växa fram i arbete med den Västsvenskatransportstrategin vilket är mycket glädjande.Järnvägsförbindelsen mellan och harvarit föremål för diskussion . harredan tidigare beslutat att en upprustning och utbyggnad avjärnvägen via och Kornsjö -- ---- är den mest fördelaktiga och man hardessutom nu prioriterat upp den i angelägenhetsgrad.Skälen är flera, bland annat knytningen till det pågåendearbetet på och det nordiska perspektivet.Det är av stor vikt att snabbt få en modern, välfungerandejärnvägsförbindelse mellan och och vidareut i . Vi instämmer i detta och förutsätter attregeringen i propositionen om investeringar i trafikensinfrastruktur följer upp förslag ochprioritering så att investeringarna kan sättas igång snarastmöjligt. En fördel är att detta arbete kan utföras i etapperoch att förberedelserna för igångsättande ligger långtframme. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om --.
mot · GG02T560 · 1993-01-26 00:00:00 — Alltsedan persontrafiken upphörde i harkommunen förgäves arbetat för att åter få tåguppehåll.Skälen har vuxit sig allt starkare, näringslivets behov,befolkningstillväxt, ökad pendling och den ökandeförsurningen som ställer krav på miljövänlig trafik.Västsverige är det område i landet som hårdast drabbas avförsurningen. Kommunen och dess invånare har inte kunnatacceptera att vara den största orten vid Västra stambananutan tågstopp.SJ har ställt sig kallsinnigt till kraven på attintercity-tågen ska stanna i . har emellertid denattityden mjuknat och man har med anledning av det såkallade accepterat att dessa tåg skullekunna göra uppehåll i . Förutsättningen är givetvisatt en perrong byggs och att vissa kringinvesteringar somgång- och cykeltunnel görs.Nu pågår också ett arbete för att startapendeltågsverksamhet mellan /ochSkövde/. Dessa tåg skulle göra uppehåll vidsamtliga större orter ner till för att därefter köradirekt till . Detta skulle vara ett sätt att klaramatningen till intercity- och snabbtågen i ochSkövde som befolkningen utmed järnvägen skullefå betydligt lättare att ordna sina arbetsresor på ett effektivtoch miljövänligt sätt. Förutsättningen för att skafå del av detta är också att nödvändiga investeringar vidVårgårda station görs.Detta tillsammans med en angelägen upprustning avHerrljungabanan skulle kraftigt förbättrakommunikationerna i en stor del av län.Den här modellen med kombinerad matar- ochlokaltrafik förutsätter självklart att SJ och tar sindel av kostnaderna. De bör ha ett intresse av att användasin egen järnväg och sitt materiel för att mata sina egna tågoch därmed få fler passagerare. Framför allt är detnödvändigt att SJ inte verkställer sina planer påinskränkning av de möjligheter till arbetspendlingHerrljunga----som finns innan ettalternativ finns.Nu ökar satsningarna på infrastruktur kraftigt. 1992 varinvesteringarna så höga som ochden nivån skall fortsätta. Enligt min mening bör en del avdessa satsningar gå dels till satsningen på stationsområdet iVårgårda, dels till den regionala pendeltågstrafiken meddetta projekt som en prioriterad del. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar i stationsområdet iVårgårda,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning avHerrljungabanan, förutsättningarna för pendlingHerrljunga--/och satsning på regionalamatar-/pendeltågssystem till m.fl. orter.
mot · GG02T562 · 1993-01-26 00:00:00 — En kraftig utbyggnad av infrastrukturen är en av deviktigaste förutsättningarna för långsiktigakonkurrenskraft. Pågående och planerad utbyggnad avjärnvägsnätet, förenar moderna krav på snabba transportermed en långsiktigt uthållig tillväxt, i harmoni med de kraven god hushållning med miljön ställer.Om inte järnvägsnätet i förbättras väsentligt ärrisken stor, att det sker en mycket kraftig koncentration tillstorstäderna, där miljöproblemen accelererar. Enavancerad snabbtågstrafik avlastar de större vägarna ochminskar riskerna för försurning och andra miljöproblem.När de beslutade investeringara i Mälar- ochSvealandsbanorna nu påbörjats bör dessa satsningar följasupp västerut med den s.k. Nobelbanan.Nobelbanan -- arbetsnamnet på en järnvägslänk mellanÖrebro och -- visar sig i inledandeanalysarbete vara en samhällsekonomiskt extremt lönsaminfrastruktursatsning, som effektivt knyter an tillövergripande järnvägsnät.Örebro och har långa och finaindustritraditioner, men är nu inne i en smärtsamstrukturomvandling, som kommer att ställa starka krav påsamhälleliga insatser i utbyggnaden av infrastrukturen.En järnvägslänk med snabbtåg mellan ochKristinehamn skulle komplettera Mälar- ochSvealandsbanorna och vara en viktig del av en snabb ochrationell tåglinje mellan och . För banan harnamnet Nobelbanan valts, som uttryck för att banan gårgenom och också är en del i detnät som förenar ''Nobelstäderna'' och Oslo.Ett modernt, sammanhållet järnvägsnät mellanStockholm och skulle gå genom ett område där det borbetydligt fler människor än längs de järnvägar som finns iSverige . För kommuner som , ,och skulle utbyggnaden medjärnvägsspår som möjliggör snabbtågsförbindelse mellanÖrebro och ge vitala tillväxtförutsättningar.Banan skulle göra det enklare att etablera nyverksamhet. Strukturomvandlingar blir också mindresmärtsamma om invånarna kan välja arbete på en störrearbetsmarknad. För dagens familjer, där båda makarnaarbetar, kan bra pendlingsmöjligheter vara en förutsättningför ett boende på en ort med relativt ensidigt näringsliv.Analyser visar att restiderna mellan de båda länens störreorter skulle minska avsevärt.En bussresa mellan och , som tar50 minuter, skulle då kunna ersättas med en resa medsnabbtåg . En resa mellan ochÖrebro, där f.n. inga pendlingsmöjligheter finns, skullekunna göras . På samma sätt får Kristinehamnmycket goda pendlingsmöjligheter till och från ,och . Nobelbanan skulle självfalletockså snabba upp tågtransporterna till storstäderna från allaorter längs banan mellan och beräkningar för Nobelbanan visar på enanläggningskostnad om drygt 2 miljarder kronor.Samhällsekonomiska beräkningar pekar på ettnyttokostnadsindex om 1,5--1,7 -- i analyssammanhang enmycket hög lönsamhet.Såväl de stora behoven av snabba och målmedvetnainsatser för att möta en smärtsam strukturomvandling medoffensiva insatser, som den mycket högasamhällsekonomiska effektiviteten i en satsning påNobelbanan, talar starkt för att Nobelbanan ges förtur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Nobelbanan --Osloges hög prioritet i kommande stomnätsplan.
mot · GG02T601 · 1993-01-26 00:00:00 — Förebyggande av oljekatastrofer till sjöss Tankerkatastrofen vid med tankfartygetBraer belyser svagheten i internationellaöverenskommelser som rör handelsfartygens skötsel. Hurrigorösa bestämmelser som helst väger lätt i händerna påredare/ägare/ vars enda ledstjärna är egna profiter. Manlåter den miljön och i någon mån försäkringsbolagenstå för riskerna.I tidigare motioner till har jag och andravarnat för att åldriga och vanskötta fartyg är miljöbomber,som drivs till bristningsgränsen av mindre noggrannaredare.Och värre kan det komma att bli. Ett välkäntsjöfartsinstitut i har rätt kommit med enstudie avseende stora tankfartyg som är gamla.Studien visar att gruppen består av 450 fartyg, varav 140klassas som dåliga eller mycket dåliga. De flesta av dessafartyg är i tjänst! Vänder konjunkturen uppåt underkommande år kommer både dessa ''skorvar'' och andra ikanske ännu sämre kondition att få fullt upp med frakter!Kritiken mot ägarna av undermåliga handelsfartyg börockså till del riktas mot klassningssällskapen, som utfärdarklassningscertifikat utan ingående kontroller av fartygssjövärdighet.När internationella överenskommelser står vid vägsände, måste statsmakterna kanalisera sina intentionerdirekt till branschens huvudmän, d v s oljebolag,raffinaderier, huvudmän för hamnar, klassningssällskap ochförsäkringsbolag. Näringens företrädare måste inse viddenav de risker som är förbundna med oljetransporter, därhaveriet vid platsar in i senare års störstakatastrofer.I en under förra riksdagsåret inlämnad motion har jagpläderat för att tankfartyg utrustas med dubbla bottnar.Braer-olyckan ger därtill anledning att understryka behovetav dubbla motorer, med separata tankar för dieselbränslet.Händelserna vid visar också på att det råderbrist på bogserbåtar i denna del av världen, som harkapacitet att bogsera supertankfartyg i hög sjö. haringen sådan bogserbåt, inte heller övriga länder inomNorden. Rimligen borde de nordiska staterna förfoga överminst en högsjöbogserare, både med tanke på den livligatanktonnagetrafiken i regionen, och med avseende på deoftast svåra väderförhållanden som råder. En annan åtgärdför att förbättra säkerheten till sjöss är införande avsärskilda farleder och givna positioner -- nu kanfartygsbefälet, med vissa undantag när, bestämma färdvägsom väl vanligen grundas utifrån ekonomiska motiv och inteefter säkerhet för liv och miljö.I har olyckan gett upphov till en omfattandedebatt om det lämpliga i att tankrar går igenom ett såkänsligt sund som det vid Fair Isle -- Sumbug Head.Olja bör betraktas som farligt gods och skall därmedockså fraktas inom bestämda och utmärkta farleder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning i syfteatt ytterligare öka säkerheten i handelsfartyg i oljefrakt imening att fartygen förses med dubbla motorer ochmed separata tankar för dieselbränsle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om givna farleder för tanktonnage,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av högsjöbogserare.
mot · GG02T604 · 1993-01-26 00:00:00 — Färjetrafiken mellan , och Färjetrafiken till och från frånÖland och måste åter komma i gång.Under fyra somrar har ingen färjetrafik till och frånGotland bedrivits från och . Behovet avfärjeförbindelse är av utomordentligt storbetydelse såväl för och som för helaKalmar län. Turismen är en mycket viktig näringsgren, påÖland näst jordbruket den viktigaste. Därför behöverturismen stimuleras och utvecklas.En färjeförbindelse till från ochVästervik och vidare över till , ochde baltiska staterna är ett stort tillskott till turismutbudetoch skulle i väsentlig grad bidra till ökat utbyte melanländerna kring . I och Västervikskommuner har stora och omfattande investeringar gjortsinom turismsektorn. totalt och har 1,6 miljgästnätter per säsong. På norra vistas underhögsäsong 200 000 turister. Dessa utgör en mycketstor ''marknad'',som skulle kunna erbjudas att åkanärmaste väg till -- en resa frånGrankullavik/. Linjen --är medbred marginal det kortaste avståndet mellan fastlandet ochVisby. (och än linjenOskarshamn--).Konkurrens ska eftersträvas. Vi anser att ärett trafikområde där konkurrens om färjetrafik ärsynnerligen viktig och lämplig. Det är fel att genompolitiska beslut utestänga trafikföretag som vill trafikeraområdet och som inte ens gör anspråk på statligt stöd. Flerarederier har också anmält intresse att få upprätta och utövatrafik på olika sträckor inom området.Med anledning härav anser vi att avtalet mellan statenoch rederiet ska omförhandlas ochkoncessionen brytas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående färjetrafik mellan ,och .
mot · GG02T605 · 1993-01-26 00:00:00 — I infrastrukturdiskussionerna tappar man ofta bortsjöfartens betydelse och att en synkronisering med lämpligalandtransportvägar är nödvändigt för att nå minsta möjligamiljöpåverkan. En avlastning av betungande och ofta''onödig'' långtradartrafik genom måste ses somangelägen trafikplanering. En lämplig hamn föromfördelning av gods från är definitivtNorrköping. Ur det nationella perspektivet skulle en sådanomfördelning vara en klar fördel såväl medmiljöutgångspunkter som med företagsmässiga grunder.Från når man snabbt såväl mellan-Sverige somregioner söderut.En utbyggd färjetrafik mellan och också snabba transporter till och ned motSvarta havet i och med att vägnätet där är väl utbyggt.Containertrafiken kan här få ett kraftigt uppsving.Under pågående uppbyggnad och utvidgningen avsjöfarten i bör man från statsmakternas sidasträva efter att stärka ett konkurrenskraftigt hamnalternativsöder om , lämpligen . Detbör bl a vara ledstjärna för investeringar totalt sett iinfrastrukturen.Den utredning som presenterats om godstrafikvägarpåvisar inte att någon annan bedömning bör göras: Därförvidhåller jag det krav som fördes fram i motion . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna,vad avser stora kommunikationslänkar vid , attNorrköping bör vara den stora hamnregionen söder omStockholm.
mot · GG02T607 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi lever i ett samhälle som blir alltmer beroende avtransporter av olika slag. Om vi vill att hela skallleva och utvecklas måste dessa transporter ske på ett såeffektivt och miljöriktigt sätt som möjligt. Också avregionalpolitiska skäl måste vi föra en aktiv transportpolitikpå alla områden.För att förbilliga och effektivisera transporterna måsteman se över terminalhanteringen av gods. är ettland som är beroende av såväl export som import. Varje århanteras tiotusentals ton gods runt om i landet. Vare siggodset kommer på lastbil, tåg eller båt så lagras elleromlastas det vid olika terminaler till eventuellt andratransportslag.Samordningsvinster skulle göras om man i de svenskahamnarna organiserade om så att terminaler för gods kundenås både från fartyg, järnväg och lastbil.Så är det inte , man tvingas lasta om och i värsta falltransportera gods flera mil för att nå ett annattransportmedel. Detta är kostnadskrävande och dessutomdåligt ur miljösynpunkt.En samordning av terminaler skulle gesamordningsvinster och skapa flerarbetstillfällen och gynna svensk sjöfart och järnväg.Ser man till det ökande transportbehovet både i ettsvenskt perspektiv och ett Europaperspektiv så kan maninte som enbart satsa på lastbilstransporter, dettakommer varken vägnät eller miljö att klara av. Dettadiskuteras i Europa.Därför kommer med all sannolikhet sjöfarten såväl tillhavs som på kanaler och större insjöar och spårbundenkombitrafik att få ökad betydelse.Med de ovan föreslagna åtgärderna skulle vi här iSverige vara väl framme för att möta det framtidaeffektiviseringskravet och stärka den svenskakonkurrenskraften på transportpolitikens område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av samordning avgodsterminaler.
mot · GG02T610 · 1993-01-26 00:00:00 — har tidigare avslagit förslag rörande högrekrav på säkerhet vid transporter av miljöfarligt gods tillsjöss (1990/91:TU16). Avslagen motiverades med attsjöfarten är internationell och att inte ensidigt kaninföra strängare regler. Utskottet förutsatte att man frånsvensk sida fortsätter med kraft driva säkerhetskraven pådet internationella planet.Vi instämmer att sjöfarten är mycket internationell ochvarje nation kan inte var för sig stifta sina egna lagar ochregler.Vi kan emellertid konstatera att riksdag alltförlätt frånhäver sig det ansvar för miljösäkerheten till sjöss,som trots sjöfartens internationella prägel ändå ligger påden lagstiftande församlingen i , när det gällersvenska farvatten. Tyvärr kan man också konstatera att detinternationella arbetet med att få säkrare transporter av oljatill sjöss inte är tillräckligt.Vi finner det mycket märkligt att fartyg, specielltoljetankers, ännu inte har sådana säkerhetssystem för sittframdrivningsmaskineri att huvudmaskinen inte kan drivasnär hjälpmaskinerna lägger av. Flygplan har ofta tredubbelsäkerhet för sitt framdrivningsmaskineri. Man skallöverväga om inte fartyg med farlig last tex olja borde ha tvåhuvudmaskinerier och två helt skilda försörjnings- ochbränslesystem till huvudmotorerna samt två rodersystem ien framtid.Man kan också undra varför inte tankfartyg med farliglast, tex olja, har speciella rutter att segla i på fler platser ände redan befintliga. Det kan knappast vara ettmarknadshinder om samtliga tankers måste ta samma väg.De ekonomiska styrmedel som vissa hamnar i Sverigeredan genomfört för att bara anlöpas av säkraredubbelbottnade tankfartyg är bra. Om inte samtliga hamnari frivilligt inför ett ekonomiskt incitament sompremierar säkrare fartyg, finns det anledning att lagstiftaom saken.Emellertid är den viktigaste faktorn att höjer sinambitionsnivå i MARPOL och IMO och eventuellt andraorgan som finns för säkerhet och miljö till sjöss på detinternationella planet. Dessa internationella organ sombildats för att skapa gemensamma internationella reglermåste visa ett bättre resultat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förett system med två huvudmaskinerier och två helt skildaförsörjnings- och bränslesystem till huvudmotorn samt tvårodersystem för fartyg med farlig last t.ex. olja,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna attutöka antalet speciella rutter för tankfartyg med farlig last,t.ex. olja,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda behovet av lagstiftningeller andra åtgärder i syfte att öka säkerheten på fartyg somanlöper svensk hamn,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den svenska representationeni MARPOL och IMO med kraft måste verka för att höjasäkerheten hos fartyg som transporterar olja eller annatfarligt gods till sjöss