ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk639 · 1993-01-26 00:00:00 — Staten, dvs. det svenska folket, äger historiskt ochkulturellt värdefulla byggnadsverk. Om det inte finnsallmänna medel för att rusta upp dem så händer det iblandatt välvilliga privatpersoner tar sig an ansvaret att betala.Vanligtvis bildar man då en stiftelse. Fördelen förskattebetalarna är uppenbar: privata, skattade medelanvänds frivilligt för att betala för bevarandet av statligegendom. Detta ger ökade arbetstillfällen samt att de medelsom stiftelsen får in återigen beskattas genom löneskatteroch arbetsgivareavgifter.Mycket görs av frivillig arbetskraft, men givetvis måstetjänster och varor också handlas in. Momsbefrielse förstiftelser som hjälper staten att restaurera sin egendom ärett måste, om vi inte vill strypa dylika aktiviteter helt. Viska vara tacksamma för att det finns folk som vill spenderasina hårt skattade pengar på att bevara dessa byggnadsverkför framtida generationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge stiftelser momsbefrielse förupprustning av statsägda byggnader m.m.
mot · GG02Sk640 · 1993-01-26 00:00:00 — har från avskaffat prismåletför portoavgifter för tidningar befriade frånmervärdesskatt. Det innebar en kraftig ökning avportokostnaderna för ett stort antal kulturtidskrifter,religiösa, fackliga, politiska, ekonomiska och andratidskrifter.Samtliga tidningar som lyder undertryckfrihetsförordningen bör behandlas lika imomshänseende. Detta är inte fallet eftersom samtligadagstidningar är momsbefriade medan vissa facktidningaroch samtliga veckotidningar betalar moms.I budgetpropositionen (1992/93:100) föreslårkommunikationsministern att Posten skall bolagiseras ochatt som en konsekvens av detta portot skall momsbeläggas.För de momsbefriade facktidskrifterna innebär det enhöjning med ytterligare 25 %.Detta skulle försätta organisations- ochkulturtidsskrifterna i en allvarlig situation eftersomekonomin är mycket ansträngd, som en följd avbl.a. förra årets kraftiga ökningar av portokostnaderna ochen minskad annonsmängd.En 25-procentig höjning av portot skulle riskera att tystamånga röster inom fackpressen.För att ta ett exempel: En tidning som ges ut av en ideellorganisation har en utgåva på 33 000 exemplar. Denkommer ut med åtta nummer . Tidningen har en ochen halv redaktörstjänst, en tryckkostnad på ca pernummer och en portokostnad på per nummer.Med moms skulle det bli extra per nummer, dvs.en årlig kostnadsökning på portot med nästan 110 000 kr.Med dagens ansträngda ekonomi skulle det innebära med stor sannolikhet måste minska antalet nummerper år.Yttrandefriheten och den betydelsefulla utbildnings- ochinformationsinsats som de många facktidningarna bidrarmed kan inte få klämmas åt därför att regeringen vill drivafram en bolagisering av Postverket.Något annat skäl för att införa moms för dessa tidskrifterän att Posten bolagiseras och att konkurrensen med andradistributörer skall vara rättvis har inte angetts. Sammarättvisa kan uppnås genom att tillämpa momsbefrielse hossamtliga distributörer. Några minskade inkomster innebärdetta inte eftersom endast ett fåtal exemplar distribueras avannan än Posten.Därför måste även i fortsättningen de momsbefriadefacktidningarna undantas från moms på tidningsportot. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om moms på porto vad gällermervärdesskattebefriade facktidningar.
mot · GG02Sk644 · 1993-01-26 00:00:00 — Kompetensutveckling vid angående narkotika inträde i EES och närmande till EG kommer attställa det svenska inför en rad nya metodproblemdå det gäller bekämpningen av den organiseradenarkotikasmugglingen. De rutin- och slumpkontroller somidag svarar för en huvuddel av tullpersonalens beslagkommer endast i ringa utsträckning och under speciellavillkor att kunna användas i framtiden.Eftersom narkotika också i fortsättningsvis kommer attvara kontraband och skall tas i beslag av tullpersonal då denpåträffas vid olaglig införsel, är det angeläget att Tullverketfår resurser att utveckla ny kompetens för att mötanarkotikahotet, särskilt som narkotikabrottsligheten i vårvärldsdel nått rekordnivåer. Viktigaerfarenheter att ta tillvara finns hos tullpersonalen, menerfarenheterna behöver artikuleras och systematiseras.Andra länders tullmyndigheter, främst inom EG, harsamlat viktiga kunskaper om tullens möjligheter att bedrivaeffektiv narkotikabekämpning under förhållanden medminskade gränskontroller. En europeisknarkotikaunderrättelseenhet (EDIU) är underuppbyggnad. Enheten kommer att få stor betydelse förinformationsutbyte vid spaningsarbete ochförundersökningar. För att enheten skall kunna utnyttjasmaximalt vid svenska insatser måste rutiner föratt inhämta, analysera och distribuera underrättelserutvecklas på åtskilliga punkter. Ett annat viktigtutvecklingsarbete rör s k profilsystem, som har till syfte attöka selektiviteten och därmed effektiviteten i tullkontroller.Sådana försök har i alla avseenden närmast karaktären avforskning.Här bör noteras att för specialsatsningar, bl a utbildning,inom polisens narkotikabekämpning har Rikspolisstyrelsenerhållit . Med hänsyn härtill är detlämpligt att även får samma summa förutbildning och kompetensutveckling i samband mednarkotikabekämpning. Medel härför kan lämpligenavsättas i de förslag till anslag som regeringen föreslår ikompletteringspropositionen . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att ikompletteringspropositionen reservera för särskild utbildning och kompetensutvecklinginom för bekämpning av narkotikasmuggling.
mot · GG02Sk646 · 1993-01-26 00:00:00 — Det samlade skatteuttaget från bostadssektorn är stort.Moms och uttagsbeskattning på arbetskostnad ger enextrabeskattning av boendet i flerbostadshus där mycket avdet arbete, som egnahemsägare nödvändigt måste görasjälv, görs effektivare med anställd personal eller via köptatjänster. En hög beskattning av förvaltningskostnader inombostadssektorn försvårar utvecklingen att göra vårabostadsområden till levande stadsdelar med en högboendeservicenivå. De som efterfrågar detta är t.ex. äldrehushåll och de som vill bo bekvämt och satsa mer av sin tidpå arbete och fritid.Arbetskostnaden vid bostadsförvaltning och underhållav bostäder bör därför undantas från moms. Detta skulle gemer lika villkor för olika upplåtelseformer, gynnasysselsättning och underlätta utvecklingen av ett boendemed varierad servicenivå. Även energibeskattningentenderar ibland att missgynna större kollektiva lösningar.Det gäller framför allt fjärrvärme, som speciellt urmiljösynpunkt är en bra energiform. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvis beskattning av boendet.
mot · GG02Sk647 · 1993-01-26 00:00:00 — Enskilda utlandsresenärer får ta med sig hem varorför . Denna summa inkluderar inte vissavaror som kan räknas som bruksvara under resan,exempelvis får man ta med sig en nyköpt kamera till Sverigeom man inte vid utresan har med sig någon.Denna gräns på har inte förändrats på ett flertal år. Medinflationen har nivån kraftigt minskats. Detta leder tillbristande respekt och till att gränsen förbigås avmedborgarna. I stället för att förtulla de varor som man förin väljer man att olovligen införa varor.Detta bör hindras genom att reglerna för vad som skainkluderas i tullbeloppet förenklas samt att gränsen förvärdet på den införda varan höjs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förändradlagstiftning när det gäller förtullning av utlandsresenärernasvaror.
mot · GG02Sk648 · 1993-01-26 00:00:00 — håller på att övergå till kretsloppssamhället, därvi huvudsakligen kommer att lita till en allt effektivareanvändning av förnybara resurser.Statens roll är att genom lagar, skatter och stimulansergöra det möjligt för näringslivet att satsa framtidsdugligt.Många faktorer som måste vägas in, kortsiktignödvändighet och långsiktigt tänkande. Det är nödvändigtmed täta utvärderingar vilka effekter statens åtgärder får, såatt de inte motverkar sitt syfte.Sågat virke är en framtidsvara, med enorm potential påexportmarknaden. Kvalitén i svensk skog överträffasingenstans. Förädlingen bör ske där den växer. Det gälleratt marknadsföra detta sköna material i konkurrens medaluminium och plast.När det gäller massaved betalar skogsindustrin intelängre tillräckligt för att transporten från inlandet till kustenska löna sig. Det kommer att finnas gott om råvara förplattfabriker i inlandet. För att få lönsamhet i skogen är detockså nödvändigt att använda en stor del av virket förenergiändamål.Mycket talar för att den nuvarande energiskatten förföretagen motarbetar kretsloppssatsningarna, därigenomatt den gynnar användningen av kol och olja och missgynnarbioenergi. Det verkar som om skattesänkningen gjort attdet inte längre lönar sig lika tydligt för industrin att eldamed pellets och flis, utan övergång sker till olja och kol.Kommuner betalar högre skatt än industrin, vilket enligtuppgift lett till egendomliga sammankopplingar medföretag för att undgå skatt.Mellanskog har lämnat följande exempel, som inte sägsvara fiktivt: En fjärrvärmecentral som eldar medolja är dimensionerad för att leverera hela sinenergiproduktion till fjärrvärmenätet. I närheten ligger enindustri med egen värmecentral, som eldas med träbränsle.Industrins energiproduktion är lika med den genomsnittligaegna förbrukningen. Kommunen och industrin kommeröverens om att fjärrvärmecentralen ska leverera energi tillindustrin samt att industrin ska leverera tillbaka sammamängd energi till fjärrvärmecentralen. Motivet för denna''skattetvättning'' av energi är industrins lägre skatt på olja.Vi anser att det är motiverat med en utvärdering av hurindustrins lägre skatter på fossila bränslen slår när det gälleratt främja övergången till förnybar energi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av industrinsenergiskattesystem ur kretsloppssynpunkt.
mot · GG02Sk649 · 1993-01-26 00:00:00 — Straffskatt på olovlig tillverkning av sprit Enligt lagen om tillverkning av drycker m.m., 1977:29237§ Straffskatt, skall den som olovligen har tillverkat spritdömas att betala straffskatt med sjuttiofem kronor per liter,dock minst tre hundra kronor.Utlandsresenär som medför mer än tillåten mängd spritbetalar i tullavgift för starksprit per liter.Det kan starkt ifrågasättas om straffskatt på olagligttillverkad sprit skall vara rena reapriset i förhållande tilllagligt införd sprit.Tullavgiften torde vara relaterad till systembolagetsspritpriser, någon sådan jämförelse har uppenbarligen integjorts med olovligen tillverkad sprit, vilket förefallersynnerligen ologiskt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att straffskatt på olovligentillverkad sprit bör bli jämställd med tullavgift på sprit förutlandsresenär.
mot · GG02Sk650 · 1993-01-26 00:00:00 — Översyn av lagen om allmän energiskatt Lagen om allmän energiskatt (1957:262) med senastelydelse reglerar i 14 § skattesatsen perkilowattimme för elektrisk kraft.I samtliga kommuner i , ochJämtlands län, för , och Örnsköldsvikskommuner i och i övrigt för några fåkommuner i , och länutgår en skatt på . I övrigakommuner utgår en skatt på . Särskilda regler gällervid förbrukning i växthus, industriell verksamhet och förel-, gas-, värme- och vattenförsörjning.Skatteuttaget i för enskildaförbrukare är antingen eller . Bor man och ärverksam i , , och fårman betala en elskatt på . Bor man i , Ångeoch kommuner betalar man perkilowattimme. Ovanpå elskatten läggs dessutom enmervärdesskatt, som bidrar till att göra skillnaden ännustörre.Enligt min mening är det direkt stötande att tvingasbetala mervärdesskatt på en punktskatt. Detta bör bliföremål för en omprövning.Det är dessutom en alldeles för stor skillnad i skattesatsberoende på vilken sida av en kommun man bor och driversin rörelse. Den årliga förbrukningen är bl.a. starkt koppladtill årstidernas växlingar. Det kallare klimatet är detsammai länets samtliga kommuner och borde därför motivera ettlika stort skatteuttag per kilowattimme.Med hänsyn till att de gränsdragningsproblem, som jagberört, inte blivit föremål för en omprövning under senaretid, borde det finnas anledning att låta frågan utredas.Utgångspunkten bör vara att kommuner,som står för en betydande egen vattenkraftsproduktion,borde komma i åtnjutande av ett skatteuttag, som är lägreän de som gäller för huvuddelen av Sverigeskommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av lagen om allmänenergiskatt.
mot · GG02Sk651 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändrad bensin- och fordonsskatt Den kraftigt höjda bensinskatten utgör en oacceptabeltstor belastning på trafikanter i framför allt glesbygder däravstånden är långa och bilen är det enda tillgängligatransportmedlet.Olika förslag på hur man skulle kunna differentierabensinskatten har diskuterats . Statligautredningar har gjorts. Svårigheterna att finna acceptablazonindelningar har visat sig vara oöverstigliga. Riskerna fören omfattande gränshandel mellan de olika priszonerna äruppenbara. En omfattande kontrollapparat skulle behövabyggas upp för att övervaka handelns hantering av ettsådant system. Vi tror därför inte att en differentiering avbensinskatten är en metod som är framkomlig för att uppnåden önskade geografiska rättvisan.Vi vill istället aktualisera en annan metod.För närvarande erhåller bilisterna i stödområde enreduktion av fordonsskatten för att i viss mån kompenserasför den höga bensinskatten. Denna reduktion, som harutökats vid varje kraftigare bensinskattehöjning, har såatt säga nått botten. För de minsta bilarna med den lägstafordonsskatten finns ingen skatt kvar att sänka. Därmed ärdenna metod inte längre möjlig att använda för attåstadkomma en regional utjämning.Bl.a. mot denna bakgrund vill vi föreslå attfordonsskatten höjs som en generell sänkning avbensinskatten genomförs. Höjningen av fordonsskattenöppnar nya möjligheter att differentiera denna skatt mellantrafikanter boende i olika geografiska regioner. Med hänsyntill statens behov av intäkter måste denna skatteomläggningnaturligtvis göras så att det samlade skatteuttaget bliroförändrat.Vi anser att regeringen bör göra en snabbutredning avett skattesystem med denna uppbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetandet av ett förändratskatteuttag från bilismen.
mot · GG02Sk652 · 1993-01-26 00:00:00 — Momsbefrielse för veterinärbehandling av sällskapsdjur Den införda momsen på veterinärkostnaderhar helt slagit fel ut. Veterinärerna slår nu larm omföljderna av denna 25%-iga ''prishöjning''.De som till största delen har smådjur är barnfamiljer,och i och med att levnadsomkostnaderna har ökat, harmånga inte råd att gå till veterinär med sina djur.Djursjukhusen har för lite kunder , och ett pardjursjukhus har gått i konkurs p g a vikande kundunderlag.Momsen som de upplever som en rejäl prishöjning vardroppen som fått många av djurägarna att sluta med att gåtill veterinär med sina sjuka djur.Eftersom djuren själva inte kan påverka sin situation ärdet vår skyldighet att se till att de inte ska behöva lida.Det är helt oacceptabelt att ha moms på vård av smådjur,som inte ingår i kommersiell verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta bort momsen påbehandling av sällskapsdjur hos veterinär.
mot · GG02Sk653 · 1993-01-26 00:00:00 — Svensk turistnäring betraktas ofta som någon form avterapi både av besökare och ofta av branschen själv. Dettahar berott mycket på att turismen har delats upp i mångaolika branscher: matställen, hotell, skidanläggningar,kiosker m.m. Konsekvensen av detta är också att det finnsen rad olika intresseorganisationer som har haft olikauppfattningar om hur det ska se ut.Det är därför min uppfattning att den sammanhållningsom nu börjar skönjas inom turismen är en början som viska bejaka. Därför skulle en mycket värdefull början varaom man kunde enas inom branschen att gå undersamlingsnamnet Besöksnäringen.Att det inte betraktas som en näring är enförolämpning då det skapas 95 000 årsverken i branschen,och den är av största betydelse ur sysselsättningssynpunktinte minst i glesbygd. Många av de som arbetar inombesöksnäringen är deltids- och säsongsanställda, vilketbetyder att ca 200 000 personer är verksamma inombesöksnäringen.Det finns dessutom drygt 20 000 företag inom branschen.Näringen svarar för av samlade export avvaror och tjänster, totalt 17 miljarder.Jag tror också att om vi vårdar denna näring på ett brasätt kommer utvecklingen att vara mycket positiv. Därförborde det vara ett första steg mot en positiv utveckling förnäringen att man betraktar den som en näringsgren även iNäringsdepartementet, och inte som sköter frågornaoprofessionellt. Ekonomiskt är och kommer besöksnäringen att vara avmycket stor betydelse för den svenska ekonomin. För attdenna näring ska kunna utvecklas måste vi skapamöjligheter för det. Kostnadsläget för den svenskabesöksnäringen är bekymmersam, framförallt är dettransportkostnaderna och energikostnaderna som ärbekymmersamma när det gäller konkurrensen med andraländer.Jag skulle därför vilja föreslå en utredning somanalyserar konsekvenserna av en reducerad moms påbesöksnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av konsekvenserna aven reducerad moms på besöksnäringen.
mot · GG02Sk654 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är allmänt accepterat att det är angeläget attminska förekomsten av bly i naturen på grund av de skadorsom blyet kan åstadkomma på människor och djur. Dettagäller särskilt bly som används i motorbränsle ochdärigenom tillförs naturen i finfördelad form.Man har länge ansett att större bitar av bly i fast form,t.ex. blyhagel och kulor från skjutbanor och jakt, kapsladesin och inte utgjorde någon fara för naturen. Senareundersökningar visar dock att detta inte alltid är fallet. Dekemiska reaktionerna blir olika, bl.a. beroende påomgivningens fuktighet och surhetsgrad. Därför måste viminska allt bly i naturen, även det som finns i fast form.En effektiv metod att snabbt åstadkomma en sådanminskning utan alltför mycket byråkrati är att användaekonomiska styrmedel. Principen om miljöskatter ochmiljöavgifter har liberalerna kämpat för i fleradecennier och fått gehör för. Den tillämpas redan förbensinbeskattningen och bör också kunna tillämpas förblyet i ammunition.Numera finns blyfri bensin som fungerar till alla bilar,även sådana äldre bilar som brukat använda blyad bensin.Därför bör skatten på blyad bensin höjas ytterligare, utöverden höjning som genomfördes . Därigenomskulle en snabbare övergång till det blyfria sortimentetstimuleras.En särskild skatt på blyinnehållet i ammunition börinföras. Det finns alternativ till bly i hagel och kulor,exempelvis järn och stål, och det går kanske att utvecklaandra bättre konstruktioner om blyet blir dyrare. Prisetskulle här kunna bli en effektiv styrande faktor, även när detgäller utbyte av sådana vapen, som enligt uppgift inte kananvända annat än ammunition med bly.I samband med ändrade miljöskatter bör regeringengöra en bedömning av effekterna på statsinkomsterna så inte använder höjda miljöskatter som ett sätt att ökastatens inkomster. Ökade miljöskatter bör ge möjligheteratt sänka skattetrycket i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjd skatt på blyad bensin,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av miljöskatt på bly iammunition.
mot · GG02Sk655 · 1993-01-26 00:00:00 — togs ett beslut att bilar, äldre än1950 års modell, skulle betraktas som veteranbilar ochdärför bl.a. vara befriade från fordonsskatt.Åren har gått och fortfarande kvarstår samma årtal. Detär hög tid att förändra reglerna så att årtalet successivtflyttas framåt. Bilar som uppnår en ålder skulle dåautomatiskt betraktas som veteranbilar och därmed varabefriade från fordonsskatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna gällande årtalsgränsenbeträffande veteranbilar.
mot · GG02Sk656 · 1993-01-26 00:00:00 — Avskaffande av moms på böcker Dagspressen är momsbefriad. Detsamma bör gälla förböcker. Starka skäl talar för att samma regler bör gälla fördagspress och böcker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt befriar böcker från moms.
mot · GG02Sk657 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny demokrati föreslår att dagspressen skamomsbeläggas.Dagstidningarna har en anmärkningsvärd favör när detgäller moms. Den ingående momsen får dras av, men momspå försäljning behöver inte tas ut. Dessa regler innebär ettförtäckt presstöd som också har kommit att missbrukas ikonkurrenssyfte. Ett exempel på detta är när Aftonbladettill sin söndagstidning bifogar en bilaga som är mycket liken ordinär veckotidning, samma format, samma typ avpapper och samma försäljningsfrekvens. Veckotidningar ärsom bekant momsbelagda, men inte Aftonbladetsveckobilaga.Den svenska dagspressen omsätter ca omåret. En momsbeläggning skulle ge ca iinkomster till statskassan och det skulle komma att rådasund konkurrens vid försäljning av tidningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar momsbelägga dagspressen.
mot · GG02Sk658 · 1993-01-26 00:00:00 — måste nu ompröva sin traditionella inställning tillfrihandelszoner. I övriga finns åtskilliga exempel pålyckade etableringar av frihandelszoner.Vi kan inte längre stödja en färjetrafik med 160.000.000kr, utan att pröva nya radikala grepp för att spara pengar.Taxfree-trafik till är ett säljargument som kommeratt ge en kraftigt ökad turism till Gotland.Det ger fler arbetstillfällen och kommer att ge en starkexpansion inom hela näringslivet på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utse tillfrihandelszon,2. att beslutar ge färjetrafiken till Gotlandstatus som lång rutt för taxfreeförsäljning.
mot · GG02Sk802 · 1993-01-26 00:00:00 — Gränsen för uttagande av kvarstående skatt Kvarstående skatt, som icke uppgår till ,skall enligt uppbördslagen 1953:272 28§ ej uttagas. Denna beloppsgräns har varit oförändradsedan 1974 (1972:853). Motsvarande belopp gäller förrestitution av skatt enligt 68§ 1 mom. 1 st i uppbördslagen.Generellt medför den låga gränsen ett kostsamtförfarande med ut- resp. inbetalning. Vi föreslår attbeloppsgränsen i ovan nämnda paragrafer ändras till 50kronor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om justering av beloppsgränserna iuppbördslagen.