mot · GG02A213 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för kvinnor Dystra siffrorArbetsmarknadssituationen är dyster f.n. Orsakerna tillden stora arbetslösheten är dels den internationellalågkonjunkturen men framförallt en följd av de allvarligastrukturfelen i samhällsekonomin. Sysselsättningen inomindustrin har minskat med sedan 1989.I är f.n. ca 12 400 personer (7,avbefolkningen) öppet arbetslösa. En tröst i bedrövelsen äratt länet inte längre ligger helt i toppen av''arbetslöshetsligan'' utan på sjätte plats. Det finns vissanischer av arbetsmarknaden som ''går bra''. Inom vissasektorer är situationen ytterst bekymmersam. Vissakommuner i länet har drabbats mycket hårt och har myckethög arbetslöshet, t.ex. (9,), (9,) ochHagfors ().Stora arbetsmarknadspolitiska satsningarRegering och riksdag har aldrig satsat så stora summorpå arbetsmarknadspolitiska åtgärder som . Ändockmåste vi räkna med ökande arbetslöshet.Länsarbetsnämnden i disponerar budgetåret1992/93 1 100 000 000 (1,1 miljard) kronor förarbetsmarknadspolitiska åtgärder samt 250 000 000 kronortill insatser för arbetshandikappade.Inte minst det nya systemet med ungdomspraktik harslagit väl ut och kommer att visa sig vara en investering förungdomarnas framtid.Stora arbetsmarknadspolitiska satsningar görs indirektgenom investeringar inom andra områden. Det gäller t.ex.tidigareläggning av byggande -- t.ex. högskolan i -93 om -- och stora satsningar påinfrastruktur. har investeringarnai vägar, järnvägar och broar ökat kraftigt. Satsningarnaligger på en nivå som är så stor som . Många av dessa projekt påbörjas under de kommandeåren.Det ökade antalet utbildningsplatser -- ca 21 000helårsplatser i riket fr.o.m. höstterminen -91 -- ger envärdefull kompetenshöjning för framtiden och minskarsamtidigt trycket på arbetsmarknaden.Regeringen är enligt budgetpropositionen beredd att tilldet yttersta utnyttja möjligheterna att bekämpaarbetslösheten och dess skadeverkningar för den enskildeoch för samhället. i är ocksåeffektiv i sitt användande av tilldelade medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Det är ett näringsliv i tillväxt som tryggar jobbenPå sikt löser inte arbetsmarknadspolitiska åtgärdervaraktigt några sysselsättningsproblem. Det är endast medett näringsliv i tillväxt, med många små och stora företagsom är beredda och kapabla att konkurrera på en storinternationell marknad, som den fasta grunden läggs förtrygga arbetstillfällen i vårt län och vårt land. Inte minstVärmlands län med stora pappers- och massaindustriersamt tung verkstadsindustri är oerhört beroende avexportmöjligheterna.Det är ur denna aspekt som regeringens och riksdagenspolitik för lägre skatter och bättre villkor försmåföretagande skall ses.Kvinnornas arbetsmarknadssituation måste beaktasMålet för den förda politiken är att värna de utsattagruppernas ställning på arbetsmarknaden. Därför görssärskilda insatser för långtidsarbetslösa, ungdomar,invandrare och handikappade. Detta är nödvändigt.Ett annat mål är att öka jämställdheten påarbetsmarknaden. Särskilda stödinsatser har därför satts inför personer som genomgår för sitt kön otraditionellutbildning. AMS har i sin redovisning konstaterat att demedel som avsatts för sådana ändamål endast har använts iliten utsträckning men att de projekt som genomförts varitframgångsrika.Kvinnornas andel av personer som deltar ikonjunkturpolitiskt motiverade åtgärder har varit någothögre än deras andel av de arbetslösa. Av antalet arbetslösai -- ca 11 500 92/93 -- var drygt 4 100 kvinnor. Hittillshar således kvinnornas arbetslöshet varit betydligt lägre änmännens. Det finns dock tydliga tecken på attkvinnoarbetslösheten kommer att öka. Kvinnorna har avtradition en reellt sett liten arbetsmarknad medtyngdpunkten inom skola, vård, omsorg och service --främst inom den offentliga sektorn. Kommuner ochlandsting friställer nu en del personal och detta är enutveckling som torde fortsätta när den offentliga sektornmåste krympa sin verksamhet. Arbete inom offentlig sektormåste i högre utsträckning ''överföras'' till den privataarbetsmarknaden, om vi skall kunna uppnå en balans påarbetsmarknaden och minska de offentliga utgifterna.Satsningarna på vägar, järnvägar, broar och byggande --i och för sig viktiga och riktiga investeringar -- ger i mycketliten utsträckning några arbetstillfällen för kvinnor.Traditionella beredskapsarbeten är knappast hellersärskilt inriktade för kvinnlig arbetskraft.ÅtgärderI gav regeringen (Närings- ochteknikutvecklingsverket) i uppdrag att upprätta etthandlingsprogram för att främja kvinnors företagande istödområden. Ett handlingsprogram redovisades i oktober1992. Ett tjugotal förslag har redovisats ocharbetsmarknadsministern har i propositionen angivit att hanefter samråd med näringsministern kommer att ge NUTEKi uppdrag att genomföra främst de förslag som rörinfrastrukturen och nätverken för kvinnors företagande idet regionalpolitiskt prioriterade området.Med tanke på att är ett typiskt skogs- ochglesbygdslän med speciella svårigheter urarbetsmarknadssynpunkt anser vi det nödvändigt attåtgärder för främjande av kvinnors företagande kommervårt län till del.Vi anser också att medel för s.k. otraditionellarbetsmarknadsutbildning bör avsättas inom ramen och attde bör användas på ett effektivt sätt.Satsningar på infrastruktur, som i sig är mycketönskvärda och nödvändiga, ger inte så mångaarbetstillfällen för kvinnor.Det är därför nödvändigt att kvinnornas speciellasituation beaktas när det gäller arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och att de bereds arbetsmöjligheter med hänsyn tillbakgrund och yrkeserfarenhet. Detta gäller såvältraditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som olikasatsningar på utbildning.Personal -- och det är främst kvinnor -- som arbetat inomvård och omsorg men som blivit friställda från kommuneroch landsting borde ges ökad möjlighet att starta egenverksamhet. Det finns utan tvekan en potential för dettahos denna personal. För att fler privata vård- ochomsorgsalternativ ska kunna komma till stånd är detnödvändigt att sådan verksamhet kan ske på samma villkorsom för landsting och kommuner. Det innebär i princip attsamma ersättningar/bidrag (statsbidrag,socialförsäkringspengar) från det allmänna bör utgå tillprivat verksamhet som till kommuner och landsting omkonkurrensneutralitet ska kunna råda. Innan frågorna ombl.a. den framtida hälso- och sjukvårdsfinansieringen ärlösta är det mest realistiska alternativet f.n. att kommuneroch landsting i ökad utsträckning lägger ut verksamhet påentreprenader. Den ''valfrihetsrevolution'' för personal ochvård- och omsorgstagare som regeringen eftersträvar kanannars svårligen komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att främja kvinnligtföretagande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särskilda stödinsatser ävenfortsättningsvis bör komma till stånd för personer inom s.k.otraditionell arbetsmarknadsutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder och utbildningsinsatsersom kommer kvinnorna till del,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egen verksamhet inom vård ochomsorg.