mot · GG02Jo235 · 1993-01-26 00:00:00 — Jordbrukets och livsmedelsindustrins framtid i Jordbruket och livsmedelsindustrin utgör en mycketviktig del av det skånska näringslivet. Förlivsmedelsförsörjningen i vårt land har såväl den skånskaprimärproduktionen inom jordbruket ochträdgårdsnäringen som förädlingen inomlivsmedelsindustrin en stor betydelse.Åkerarealen i på nära motsvararvisserligen inte av landets åkerareal. Menförutsättningarna för produktion är bättre här och normalaår får man stora skördar. För flera växtslag dominerarodlingen i . Det gäller t.ex. sockerbetor,fabrikspotatis och oljeväxter.Många sysselsatta i skånsk livsmedelsproduktionÅr 1990 sysselsattes nära 23 000 personer inom jordbruk,skogsbruk, jakt och fiske i . Antalet jordbruksföretaguppgick till nära 13 000 med varierande arealstorlek.Animalieproduktionen, främst på svinsidan, är av storomfattning. I finns nära hälften av odlingen avträdgårdsprodukter på friland och mer än hälften avväxthusodlingen.Inom den samlade livsmedelsindustrin i var år1990 över 20 000 personer sysselsatta. Tillsammans utgörlivsmedelsbranschen med olika leverantörer av insatsvaror,förpackningar, transporter m.m. en mycket stor del av detskånska näringslivet. Hur denna bransch kan utvecklas iframtiden har därför mycket stor betydelse försysselsättningen i hela vårt landskap.Vid i och LundsUniversitet bedrivs, liksom vid många livsmedelsföretag,ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete för helalivsmedelsområdet.Det skånska landskapets utseende, med böljandespannmålsfält och blommande rapsfält liksom med betandedjur i beteshagarna, påverkas givetvis också av deförutsättningar för näringen som skapas genom olikapolitiska beslut.Snabb EG-infasning nödvändigDet är viktigt för hela utveckling att det skapasgoda förutsättningar för livsmedelsproduktion även iframtiden. En snabb anpassning och infasning mot EG:sjordbrukspolitik är nödvändig för attlivsmedelsproduktionen inte skall slås ut innan Sverigeblivit medlem i EG.Kostnaderna i all livsmedelsproduktion och handelmåste sänkas för att stärka konkurrenskraften. Regeringenhar redan vidtagit flera positiva åtgärder med sänkta skatteroch avgifter. Men ytterligare åtgärder behövs för attanpassa skatter och avgifter till de nivåer som gäller inomEG. Hänsyn måste också tas till de betydligt strängare kravsom har inom miljö- och djurskyddsområdet.Med konkurrens på lika villkor har skånsklivsmedelsproduktion enligt vår uppfattning godamöjligheter att klara sig i konkurrensen med EG-länderna.Kommentarer till budgetpropositionens förslagUnder avlämnade den av regeringen två betänkanden om hur mansåg på den fortsatta omställningen och hur svenskjordbrukspolitik kunde infasas mot den som gäller i EG.Dessa betänkanden har legat till grund för regeringensförslag i budgetpropositionen.Regeringen tog bortprisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. sänktesinförselavgifterna för proteinfodermedel. föreslårjordbruksministern att resterande avgift tas bort den 1 juli.Det är en riktig åtgärd, som sänker kostnaderna föranimalieproducenterna även om den inledningsvis kaninnebära vissa svårigheter för den inhemskafoderproduktionen av t.ex. rapsmjöl.Vi anser att även miljöavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel borde tas bort. Dessa avgifter finns inteinom EG och för att skapa så lika förutsättningar förkonkurrens som möjligt bör avgifterna tas bort snarast.Användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedelhar dessutom klart minskat.När det gäller vegetabiliesektorn anser vi att det finnsskäl att framföra synpunkter på propositionens förslag pånågra punkter som bör förtydligas och förändras.1. Det förslag som presenteras kommer för sent föratt lantbrukarna skall ha en rimlig planeringssituation. Ipropositionen föreslås en obligatorisk omställning redanfr.o.m. 1993 för att man skall få rätt till arealbidrag förspannmålsarealen och även föroljeväxtarealen.Detta är knappast realistiskt med tanke på att en stor delav arealen redan är besådd . Dessutom harmånga lantbrukare redan tecknat kontrakt för odlingarnainför av t.ex. sockerbetor, konservärter,maltkorn, utsädesodlingar och för spannmål till försäljning.För animalieproducenter, som baserar sin produktion påhemmaodlad fodersäd, är det också svårt att med kortvarsel ställa om sin foderförsörjning. Areal disponibel föromställning är mycket begränsad i med hänsyn tillväxtodlingens inriktning. Det finns därför skäl till attfundera över en lämplig justering av propositionens förslag.Vårt förslagVi föreslår att den som ej önskar att ställa om under 1993enligt propositionen, bör få möjlighet att ställa om för 1994års skörd och få arealersättning för spannmål även 1993 omhan före t.ex. förbinder sig att ställa om deni propositionen föreslagna arealen om . Den ipropositionen föreslagna ersättningen med i genomsnitt /ha för mark som ansluts till omställningen under1993 bör då reduceras för den som ansluter sig först för1994.Vi anser att vårt förslag skapar klarare regler än omJordbruksverket skulle besluta om närmare föreskrifter förhur kravet på omställning skall tillgodoses för dem därarealen ej räcker för att uppfylla villkoren för arealbidrag.Vi föreslår dessutom att man skapar förutsättningar föratt den areal som skall ställas om kan få cirkulera iväxtföljden på samma sätt som sker inom EG. Utan denmöjligheten är det svårt att hitta bra odlingsalternativ iSkåne. Det är knappast realistiskt att vare sigskogsplantera, anlägga energiskog eller extensivt bete i debästa slättområdena. Vissa nischgrödor och raps förframställning av drivmedel, som kan bli ett viktigtalternativ, kan inte odlas på samma fält år efter år.Enligt jordbrukspolitiska beslut skulle denomställda arealen vara varaktigt omställd senast den 30 juni1996. Det har visat sig vara mycket svårt att finnaekonomiskt bärkraftiga alternativ. Den enda större arealsom ställts om någorlunda varaktigt är egentligen den tillextensivt bete. Skogsplantering och anläggning avenergiskog har skett i mera begränsad omfattning. En stordel av den omställda arealen ligger i vänteläge.När omställningsperioden går ut börenligt vår uppfattning för träda gälla för denomställda marken.2. Inlösenpriset för spannmål tillsammans med ettarealbidrag på i genomsnitt /hektar är lägre förslag och understigermotsvarande priser och arealbidrag i EG med ca 25 procent.Vi förstår svårigheterna att i dagens budgetläge få fram merpengar men vill understryka nödvändigheten av att landetsspannmålsodlare möjligt får rimliga möjligheter attkonkurrera med omvärlden. Vi noterar dock att jordbruketberetts möjligheter att sänka sina kostnader genomsänkningen av avgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel.Vårt förslagArealbidragen bör närma sig nivån i EG.3. Jordbruksministern aviserar en sänkning avgränsskyddet för spannmål under /94 för atthålla spannmålspriset på en så låg nivå att prissänkningenkommer konsumenten till godo. Större ensidiga sänkningarav gränsskyddet utan möjligheter till exportstöd, som finnsinom EG, riskerar enligt vår uppfattning att slå ut mångaspannmålsodlare. Detta kan knappast vara ett långsiktigtkonsumentintresse.Det är vår förhoppning att GATT-förhandlingarna skallbli klara . Detta borde påverka gränsskyddet överhela linjen och ger då konkurrens på lika villkor.Vårt förslagRegeringen bör verka för att kanundertecknas.4. I propositionen berörs stödet till vissa nischgrödor.Det gäller t.ex. vallfröstöd, stöd till odling av bruna bönor,konservärter och stöd till valltorkföretag. Inte minst desenare har kommit i svårigheter då införselavgifterna påproteinfodermedel tas bort. Vi ser det som angeläget att detskapas förutsättningar för jordbruket att kunna fortsättaodlingen av denna typ av grödor med visst stöd fram till EG-anslutningen.Vårt förslagOdling av nischgrödor måste få förutsättningar attfortsätta.En stark och konkurrenskraftig jordbruksnäringI regeringsförklaringen angavs: ''Syftet är attSverige vid inrädet i EG skall ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring.'' Med de förändringarsom redan beslutats eller aviserats när det gäller sänkningareller borttagande av skatter och avgifter har skapats en godgrund för en positiv utveckling. Den ekonomiska politikenmåste inriktas på en sanering av statens utgifter så atträntenivå kan sänkas. Detta är angeläget för jordbruket.Vi ser det som ytterst angeläget att de förslag tillförtydligande och förändringar som vi framfört ovan ipunktform kan bidra till en konstruktiv diskussion ochbeaktas vid den fortsatta beredningen av proposition1992/93:100 bilaga 10. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler och tidpunkt föromställning av jordbruksmark,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida anpassningen tillEG-nivå,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kommande ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna för olikanischgrödor.