mot · GG02Ub494 · 1993-01-26 00:00:00 — I ett inledande avsnitt i propositionen ''Växa medkunskaper'' (prop 1990/91:85) skrev dåvarandeskolministern att förutsättningar måste skapas ''för enövergång till en kursutformad gymnasieskola'' (s.52). Innebörden av detta utvecklades inte närmare, meni en bilaga(nr 7) gavs ett kortfattat exempel på hur kursutformningskulle kunna ske.Den nuvarande skolministern har i olika sammanhanggett sitt stöd för tanken på en kursutformad gymnasieskola.Det skedde bland annat i propositionen om vissa gymnasie-och vuxenutbildningsfrågor (prop 1991/92:157). Hon framhöll där att hon anser att det ärnaturligt att gymnasieskolans program utvecklas ''till att blimer uppbyggda på kurser än på fasta grenar'' (s 16).I budgetpropositionen (prop 1992/93:100,bil. 9) skriver skolministern att gymnasiereformen skases endast ''som ett första steg i och en grund förutvecklingen mot en allt mer kursutformad gymnasieskola''(s. 8).Läroplanskommittén (SOU 1992:94) behandlar idén omen kursutformad gymnasieskola med utgångspunkt frånpositivt laddade begrepp som valfrihet, kvalitet ochflexibilitet. Den anser att utvecklingsarbetet skallintensifieras (kap. 9).Vi konstaterar att kursutformad gymnasieskola förnärvarande är en idé utan ett konkret och enhetligt innehåll.Rapporter från fältet visar att många kommuner ärvillrådiga; politiker, skolledare och lärare undrar om det ären programorganiserad eller kursutformad gymnasieskolasom de ska införa. Uttalanden från expertertyder på att de tycker att signalerna från riksdag ochregering är motsägelsefulla. Forskning ochutvecklingsarbete som skulle kunna ligga till grund förmodeller och förslag från saknas.De politiker och utredare som har förordat övergång tillett kurssystem har i viss mån belyst fördelarna men inteägnat någon större uppmärksamhet åt eventuella nackdelar.En tänkbar nackdel skulle till exempel kunna vara attutbildningen blir med standardiserad och att lärares ochelevers möjligheter att påverka innehåll och arbetsformerminskade. Vi anser att det finns en uppenbar risk för attuppdelningen av studierna på ämnen, som i sin tur delas upppå kurser, skapar en ännu värre splittring än den som i dagråder på högstadiet och på gymnasieskolansstudieförberedande linjer.I ett renodlat kurssystem finns det inga skolklasser.Vilken betydelse skulle det kunna få för studieresultat ochtrivsel? Man bör särskilt beakta situationen för elever somupplever svårigheter i skolarbetet och som har ett stortbehov av stöd från klasskamrater.Det argument som förespråkare för kursutformadgymnasieskola vanligen för fram är att elevernas valfrihetskulle öka. Den frihet man då avser är utvidgademöjligheter för den enskilde eleven att välja vilka kursersom hon eller han skall läsa. Det gäller alltså individers valmellan olika färdiga kurser. Vi menar att det finns en riskför att ett kurssystem leder till att eleverna får mindremöjligheter att som grupp påverka den dagligaundervisningen, vilket också är en viktig aspekt på valfrihet.Vi anser att övergång till en kursutformadgymnasieskola skulle innebära en helt annan utbildning änden som har beslutat om och som för närvarandeär under införande. Det är inte acceptabelt att detta skerutan ett omfattande utredningsarbete, där frågan blirallsidigt och förutsättningslöst belyst. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten utredning om fördelar och nackdelar med enkursutformad gymnasieskola omgående bör tillsättas.