ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo620 · 1993-01-26 00:00:00 — har man kunnat konstatera attVättern är känslig för föroreningar. Detta har engageratmånga människor eftersom har en så stor betydelsesom dricksvattentäkt. Ett par hundra tusen människor fårredan idag sitt färskvatten från och det finnsintresse från många fler att kanske få ansluta sig.Vätterns dricksvatten är än så länge av god kvalitet.Däremot finns miljöskador och tecken på rubbad balans närdet gäller djur och växter. Om några arter slås ut kan det fåallt större följdverkningar.Vättern är näringsfattig, har relativt enkla näringskedjoroch lång omsättningstid. Dessa faktorer ökar möjlighetenatt belysa och utreda principiella samband och följa såväleffekterna av en ökande belastning (t.ex. kväve) som enminskande belastning (t.ex. klororganiska föreningar).De forskningsförslag som Vätternvårdsförbundetarbetat fram ställer stora krav på systematisk och ekologiskkunskap. Programmet är av stort allmänt intresse. Äveninternationellt finns intresse av att denna forskning görs.En ofta förbisedd riskfaktor är olyckor med transporterav farligt gods. läge i en mycket trafiktät regionoch sjöns extrema känslighet för vissa olyckor av detta slagutgör en uppenbar hotbild. är ju bl.a. en mycketviktig vattentäkt. Därför måste effekterna av eventuellaolyckor med farligt gods utredas. Det gäller bådetransporter av gods på och runt . För detta ändamålbehövs ett prognosinstrument i form av en datamodell, somkan beräkna inblandning och spridning i Vätternsvattenmassa.De kvävemätningar som löpande gjorts i harvisat att framförallt nitraterna har ökat på ett drastiskt sätt.Detta är inget unikt för , men de kan inte härledasfrån de kända kvävekällorna. måste flerbetydande källor fastställas, framförallt vill man undersökatrafiktäta områden.För skyddet av behövs många olikainsatser. Eftersom klassats som riksintresse ochskyddas enligt NRL krävs dock en helhetssyn på hur dettaskydd skall kunna upprätthållas. De sammanslutningar förVätterns skydd som så engagerat lagt framupplysningsprogram och forskningsprogram måste fåtillgång även till disponibla statliga medel för sinverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stöd till forskning omoch förebyggande skydd av som natur- ochkulturområde och som dricksvattentäkt.
mot · GG02Jo621 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi människor har vant oss att se blommor i hagar, fåglar iskogsbryn och ett variationsrikt landskap i vår natur. Underårmiljonernas gång har dock arter kommit och gått.Sannolikhetskalkyler har visat att alla populationer förreller senare dör ut. Detta beror dels på att det levandematerialet i sig ständigt utvecklas, dels på att den miljö ivilken organismen lever förändras. Det är dock viktigt attskilja på ''naturliga'' och ''mänskliga'' orsaker tillförsvinnandet.Idag vet vi att över 200 av skogens växt- och djurarter ärakut utrotningshotade. Ytterligare minst 800 skogslevandearter trängs tillbaka. Detta är facit av det modernaskogsbruket. Arternas livsmiljöer förstörs. Vårt sätt attanvända skogen leder till biologisk utarmning. Underloppet av har det ursprungligaskogslandskapets mångskiftande mönster ersatts med ettkonstgjort kretslopp. minskade arealenskog äldre än med en femtedel. har vi facit avdenna utveckling, de långa listorna över hotade växt- ochdjurarter i våra skogar.Övergång till bl.a. kalavverkning och anläggning avensartade, likåldriga industriskogar som inte tillåts nåmogen ålder hotar massor av organismer. Viss skogsmarkmåste skyddas. Miniminivån måste vara att av den produktiva skogsarealen -- med undantag avfjällskogarna -- undantas från skogsbruk.Sverige har undertecknat både ochkonventionen om biologisk mångfald i . Vi har därmedförbundit oss att utarbeta nationella planer för hurmångfalden skall bevaras och de biologiska resursernaanvändas på ett uthålligt sätt.Riksdagen har beslutat att ''den biologiska mångfaldenoch den genetiska variationen skall säkerställas, växt- ochdjursamhällen bevaras''. Trots detta finns det akutautrotningshotet. Ytterligare beslut krävs för att inte dagenshotade arter skall vara utrotade . Lagstiftningenmåste återspegla vår vilja.En större procent avskogsmarken bör avsättas som reservat för att rädda denbiologiska mångfalden. Skogsvårdslagen måste ocksåformuleras så att skogsbruket bedrivs utifrån de lokalaförutsättningarna, som planeringen sker utifrånett större ekologiskt landskapsperspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden.
mot · GG02Jo622 · 1993-01-26 00:00:00 — Övergödningen av våra kustvatten, sjöar och vattendragfortskrider. Tillförseln av kväve och fosfor måste därförminska kraftigt.Föroreningskällorna är flera, men läckaget frånåkermark är dominerande. I t.ex. beräknarlänsstyrelsen att av den antropogenafosfortillförseln utgörs av läckage från åkermark.Motsvarande siffra för kväve är drygt 30 %.En annan strategisk åtgärd är att skapa skyddszoner ochvåtmarker i odlingslandskapet. Forskning visar att en 10meter bred skyddszon efter ett vattendrag kan minskafosforbelastningen med 70 %.Våtmarker kan fungera som naturliga ''reningsverk'' förkväve. En studie i tillrinningsområde visaratt kväveläckaget kunde minskas med /år genom attanlägga våtmarker. Kostnadenberäknades uppgå till /kg reducerat kväve.1989 infördes det s.k. NOLA-bidraget i syfte attstimulera ökad variation i jordbrukslandskapet, vilketanvändes bl.a. till att anlägga skyddszoner och våtmarker. tillskapades skyddszoner och våtmarker för0,/92. Det är ännu för tidigt attkunna avläsa några effekter på vattenkvaliteten, menlänsstyrelsens preliminära resultat visar på en förbättring.Förutom positiv inverkan på vattenkvalitet har dessaåtgärder god inverkan på den biologiska mångfalden.I samband med införandet av omställningsstödetavskaffades dock . Det är angeläget att reglernautformas så att anläggandet av skyddszoner och våtmarkerpremieras, exempelvis genom någon typ av ekonomisktincitament.Avvecklingen av innebar inte att man heltslutade premiera dessa åtgärder. utgåranläggningsstöd som en del av omställningen för att anläggavåtmarker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av incitament för attanlägga våtmarker och skyddszoner.
mot · GG02Jo623 · 1993-01-26 00:00:00 — Miljöfarliga stabila organiska ämnen Arbetet med att identifiera de viktigaste organiskamiljögifterna pågår på många håll i världen. och Kemikalieinspektionen påregeringens uppdrag (det s.k. begränsningsuppdraget), i engemensam lista påtalat tretton ämnen eller ämnesgrupper,vars användning skall begränsas eller behov av begränsningutreds.Avvecklingen av de miljöfarligaste ämnena går dockmycket långsamt. Av de organiska miljögifter som utpekasi begränsningsuppdraget har regeringen angetttidpunkt för avveckling för endast två kemikalier.Klorparaffiner och nonylfenoletoxylater skall inte fåanvändas efter år 2000.Det långsiktiga målet är att stabila organiska ämnen inteska få förekomma i miljön. har genominternationella konventioner åtagit sig att halvera utsläppenav stabila miljöfarliga ämnen till . För att hindrafortsatta utsläpp och diffus spridning av dessa miljöfarligasubstanser finns ett starkt behov av en klar avvecklingsplanför de farligaste ämnena.Problemet kan exemplifieras med de bromeradeflamskyddsmedlen. I uppmättes höga halterav bromerade flamskyddsmedel i fisk i Viskan nedströmstextilindustrin . Användningen av dedokumenterat mest miljöskadliga substanserna har numinskat. Ytterligare ansträngningar för att byta ut demiljöskadligaste flamskyddsmedlen och för att ta framdokumenterat ofarliga ersättningsmedel behöver dockgöras.Under 1980-talet ökade den totala användningen avbromerade flamskyddsmedel kraftigt. Sammanlagt bedömsomkring bromerade flamskyddsmedel finnaslagrade i vissa elektronikvaror i . Den diffusaspridningen av dessa ämnen kan därför antas öka.En indikation på detta är vissa mätningar i fisk frånDalslands Kanals sjösystem som visar på förhållandevishöga halter av bromorganiska föreningar i fisken.Tillförseln till detta vattensystem sker såvitt känt endastgenom diffus spridning och nedfall. Bromorganiskaföreningar har också påträffats i sedimenten i fleraskogssjöar i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en avvecklingsplanför miljöfarliga stabila organiska ämnen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det arbete som pågår inomramen för det s.k. begränsningsuppdraget påskyndas.
mot · GG02Jo625 · 1993-01-26 00:00:00 — Vattnet är en förutsättning för livet på jorden.Människan, liksom många växter och djur, är beroende avvattnet för sin existens. Sjöar, vattendrag och hav utgörviktiga naturresurser. De är ständigt hotade.Övergödning av har t.ex. lett tillmassutveckling av alger, syrebrist, utslagning avbottenfauna och fiskdöd. Kvävebelastningen till buktenmåste halveras för att situationen skall bli normal.Internationellt har åtagit sig att halvera både kväve-och fosforutsläppen till de svenska havsområdena föreutgången av 1994 jämfört med utsläppen 1985.Enligt sakkunniga på i gällerföljande.Kvävetillförseln från land till bukten uppgår till ca och kommer huvudsakligen från trekällor: (), skogsmark () ochavloppsvattenutsläpp (). meddet närmaste tillrinningsområdet blev 1986miljöskyddsområde och långtgående krav ställdes påanpassning av jordbruksdriften och reningen avavloppsvatten. Åtgärdsprogrammet utvidgades och idaggäller i stort sett samma regler i hela Sydsverige.Resultaten från miljöövervakningen ger tyvärr ingapositiva besked om kvävetillförseln. Det totalakvävebidraget till har ännu inte börjat avta.I det kortare tidsperspektivet (1985-91) harkvävetransporten snarare ökat i de typiska jordbruksåarna.Stigande kväveförluster från skogen svarar emellertid förden mer långsiktiga ökningen i kvävetransporterna.Växtnäringsläckaget efter kalhuggning och dikning ärsärskilt oroväckande, och det finns all anledning attifrågasätta dessa åtgärders lämplighet från miljösynpunkt.Åtgärderna för att minska kvävebidraget från jord- ochskogsbruket och från kommunala reningsverk måstekombineras med insatser för att kraftigt minskakvävenedfallet och för att bättre utnyttja möjligheterna tillkväverening i våtmarker, sjöar och vattendrag.Vi anser att det krävs nya initiativ, realistiskamålsättningar och förankring i verkligheten för det fortsattaarbetet. För våra känsligaste vattenområden borde manfastställa ett övre tak för den totala föroreningsbelastningenoch sedan inom denna ram utarbeta en kostnadseffektivåtgärdsplan där alla förorenande verksamheter bidrar tillett positivt resultat. Detta är enligt vårt förmenande ennödvändighet för att de vattenförbättrande åtgärderna skallbli effektiva. En försöksverksamhet borde starta snarast.Laholmsbukten vore ett lämpligt område för en sådanverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet för attminska kvävebelastningen i .
mot · GG02Jo627 · 1993-01-26 00:00:00 — Snöskotern har för dem som bor i snörika trakter bliviten stor tillgång såväl i arbetet som . Men som såofta tyvärr är fallet kan även skotern missbrukas till skadaför såväl djur som natur.Från många håll har inte minst under senare tidrapporterats om ovana och oskickliga förares sätt attutnyttja sina fordon samt om de allvarliga konsekvensersom detta medför för naturen som riskerar att blisönderkörd och för djur som hetsas av hänsynslösaskoterförares framfart.Älgen uppehåller sig med förkärlek i tallungskogen,rådjuren i åkerkanterna. Bland annat på dessa ställen är detolämpligt att fara fram med skoter.Förhoppningsvis är det i allmänhet okunnighet och inteillvilja som ligger bakom detta missförhållande. Inte destomindre finns det anledning att överväga vilka åtgärder sombör vidtagas för att stävja såväl djurplågeri som förslitningpå naturen.Bör en hastighetsgräns införas? Detta har hävdats bl.a.av i . Vilka åtgärder kan vidtagas föratt förmå förarna att hålla sig till de anbefallna lederna?Alkohol och skoterkörning hör lika litet ihop som alkoholoch bilkörning! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en begränsning avskoterkörning.
mot · GG02Jo628 · 1993-01-26 00:00:00 — Miljöfrågorna får en allt större betydelse såväl i denallmänna debatten som i samhällsplaneringen, då främstvad gäller frågan om avvägning mellan olika alternativ förmarkanvändning. Naturresurslagen har här en storbetydelse.Stora områden i vårt land har någon form av skydd avsina naturvärden. I är 20--av dentotala arealen skyddad enligt naturvårdslagen. Till dettakan läggas områden som är skyddade på annat sätt, t.ex.Domänverkets fjällskogsreservat.Detta är naturligtvis en resurs som vi skall vara stoltaöver. Att bibehålla skyddade områden är en angelägenhetinte bara för eller utan också för deområden i t.ex. där miljön är avsevärt sämreän i Norden.Helt okontroversiellt är emellertid inte skyddet av storanaturområden. Konflikter om markanvändningen uppstårnär det gäller prospektering, gruvbrytning, älvutbyggnadoch annat som skulle kunna skapa sysselsättning i ett län därarbetslösheten ofta är ett stort problem. Motsättningar omrätten till jakt och fiske i de skyddade områdena uppstårockså.En annan synpunkt som bör vägas in i sammanhanget ärrimligheten av att skydda stora markområden för attbibehålla en ursprunglig miljö och på så sätt göra dessaområden tillgängliga för endast ett privilegierat fåtal somhar möjlighet att ta sig dit. Tillgängligheten till skyddadelandskapsområden måste öka.Vi menar att många av de konflikter som uppstår mellanortsbefolkningen och myndigheterna när områden skallskyddas av naturvårdsskäl skulle kunna undvikas medkortare kontaktvägar mellan myndighet ochortsbefolkning.Riksdagen har fattat beslut om en förändradorganisation för länsstyrelserna. Med detta har man skapatförutsättningar för en decentralisering av miljöarbetet.Kommunerna har fått ökat ansvar för miljöarbetet, särskiltnär det gäller tillsynsverksamhet och miljöfrågornasintegrering i den kommunala översiktsplaneringen.Naturvårdsverket arbetar i hög grad mot länsstyrelser ochkommuner, något som talar för att en utlokalisering av de''utåtriktade'' avdelningarna av skullevara lämpligt.Regeringen har beslutat tillkalla enutredare för att utreda framtidauppgifter och organisation. I direktiven ingår attmiljöarbetet skall decentraliseras och integreras i olikasektorer.Utredningen ledde till att fjällenheten i komunder ansvar. Man lade också ansvaret förnationalparkerna på . En fortsattdecentralisering är nödvändig och då vore det lämpligt attdelar av flyttades till Jokkmokk.Vi menar att det finns goda skäl för utlokalisering av deavdelningar av som berör naturvårdenoch naturresurshanteringen.Med tanke på att en betydande andel av vårt landsnaturskyddade områden är belägna i , ter sig enlokalisering av för naturvårdtill just rimlig. En sådan åtgärd skulle ocksåligga i linje med den av ofta uttalade strävan attgenom utlokalisering av statlig verksamhet bidra till enaktiv regionalpolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av vissaavdelningar av till .
mot · GG02Jo629 · 1993-01-26 00:00:00 — har det rått en stark vilja från samhälletssida att skapa naturreservat och naturskyddsområden, inteminst i . Det innebär eninskränkning i den enskildes rätt att använda sin egendomoch det innebär också socialisering och konfiskering av denenskildes egendom.Man har svårt att förstå nyttan av t.ex.naturvårdsområden där ingen bryr sig om att vårda naturen.Tidigare har stora kustnära områden i med stortengagemang skötts av enskilda markägare till allasbelåtenhet och glädje.När marken genom konfiskering ombildas tillnaturvårdsområden är det förståeligt att lusten att städabort avfall från havet eller röja efter vinterns stormarminskar hos den ''bestulne''.Vi anser att det är önskvärt med en översyn av befintliganaturreservat och naturvårdsområden för att bedöma vilkasom är av synnerligt högt värde för samhället. När det gällerövriga områden bör såväl äganderätt, skötsel som tillsyn gåtillbaka till ursprunglig ägare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om naturreservat ochnaturvårdsområden.
mot · GG02Jo632 · 1993-01-26 00:00:00 — Vegetabiliska oljor som motorbränsle Mineraloljan har ersatts av vegetabiloljan i mångatillämpningar. Med en stigande miljömedvetenhet ökarintresset för växtrikets oljor.Utmärkande för de vegetabiliska oljorna är att de ärbiologiskt nedbrytbara. De är ofarliga att använda och harhög smörjförmåga. Förnyelsebara råvaror används vidframställning. Svenskt jordbruk kan utnyttjas som en resursi miljöarbetet.Raps används inom livsmedelssektorn och förframställning av vegetabiliska oljor för tekniskt bruk.Medan användningen av raps inom livsmedelssektorn harökat , går utvecklingen inom dettekniska området trögt. Till alldeles övervägande del berordetta på det avsevärt högre priset jämfört med mineraloljor.Inom skogsindustrin, verkstads- och byggnadsindustrin,jordbruk, tvättmedel- och tryckeribranschen användsvegetabiliska oljor i stor utsträckning, trots det högre priset,eftersom de ger en bättre arbetsmiljö.I och sker stora satsningar pårapsolja. I har odlats 10 000 ha raps förframställning av biodiesel, s.k. rapsmetylester.Kanada är föregångsland för rapsanvändning. Rapsenodlades första gången i . harodlingen stadigt ökat för att 1990 omfatta 3 miljoner ha.Expansionen beror främst på målmedveten marknadsföringgenom ett unikt branschsamarbete, där odlare, industri ochhandel samarbetar på ett framgångsrikt sätt.I har forskare utvecklingsarbetepå det franska petroleuminstitutet lyckats utvinna etthögvärdigt motorbränsle av vegetabilisk olja. Produktenhar fått namnet Diester (av Diesel-ester). Bränslet harunder 16 månader testats på traktorer, lastbilar ochpersonbilar med lysande resultat. Sammanlagt 100 000 milhar körts under testperioden.En fördel med det nya bränslet är att sothalten iavgaserna bara är en tiondel av en dieseldriven motors. Viden 50/50-blandning minskar partikelutsläppen med 40 %jämfört med ren diesel. Dessutom minskar oljeberoendet.Tack vare miljöfördelarna har redan fyra större städerbeslutat att köra sina bussar på diesel-Diesterblandning.I är rapsoljan mycket dyrare än diesel.Rapsoljan för tekniskt bruk har inte minst avarbetsmiljöskäl kommit för att stanna. Massiva åtgärdermåste till inom forskning, utveckling och marknadsföringför att lansera befintliga produkter och utveckla nya.Ekonomiska styrmedel måste utnyttjas för att åstadkommarätt miljövärdering av rapsoljan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad användning avvegetabiliska oljor som motorbränsle.
mot · GG02Jo633 · 1993-01-26 00:00:00 — 85 000 säckar med skräp, 2 425 fisklådor, 350 m3övrigt skräp samt stor mängd vrakved -- detta är resultatetav en omfattande strandstädning som genomförts iBohuslän . Projektet har genomförts med stödav arbetsmarknadspengar.Nedskräpningen av stränderna på ökar på ettoroväckande sätt. Kustområdet i och länhar mycket stora natur- och friluftsvärden och är mycketviktiga för bl a turism och rörligt friluftsliv.Genom strömmar och stormar samlas skräp från helaNordsjön på västkusten.Genom den strömsättning som finns i ochKattegatt är problemet mest akut i norra och mellerstaBohuslän, men övriga delar av drabbas hårt.Den absoluta merparten av skräpet kommer från andraländer, från fartyg och från oljeutvinningsverksamheten iNordsjön. Detta framgår tydligt av undersökningar somgjorts på flera platser. Nedskräpningen från de egnakommuninvånarna eller turister är relativt liten.Ett stort arbete läggs ned från kommunerna och frivilligaför att hålla stränderna rena. Även om en stor del av arbetetutförs på ideell basis, av t.ex. skolklasser, drabbas berördakommuner av stora kostnader. Som nämnts inledningsvisgenomfördes en stor städaktion . Tyvärr hjälperinte en sådan engångsinsats. , särskilt om detstormat, fylls de bohuslänska vikarna med skräp igen.Strandstädning måste tyvärr vara en mer eller mindrekontinuerligt pågående verksamhet. Totalt behöver 5--10milj. kronor satsas för att hålla stränder och vikarnödtorftigt rena från skräp så att turisterna kan njuta avvästkustens stora rekreationstillgångar i form av sol ochbad.I nuvarande arbetsmarknadssituation kan särskildaarbetsmarknadspolitiska medel anvisas för strandstädning.Samtidigt är det viktigt att understryka att dennaverksamhet måste pågå kontinuerligt och bör ettsärskilt anslag inrättas för ändamålet.De drabbade områdena är i stor utsträckning klassadesom riksintressanta för naturvård och friluftsliv. Därför bördet vara självklart att staten tar sin del av kostnaderna föratt hålla dessa områden rena, så att de kan utnyttjas för justturism och friluftsliv.Ett särskilt statsbidrag för strandstädning i Göteborgsoch län bör därför införas. Stödets administrationbör handläggas av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till kustkommunernai för strandstädning.
mot · GG02Jo634 · 1993-01-26 00:00:00 — Vindkraftverk ger upphov till buller från bl a växellådani maskinhuset. Det blir också vindbrus från vingarna. Nyaremodeller av vindkraftverk går allt tystare, men det ärfortfarande bullerspridning som bestämmer hur långtavståndet måste vara till närmaste bostäder ocharbetsplatser i omgivningen.Vindkraft är en ny företeelse för bullerlagstiftningen.Därför saknas lämpliga regelsystem för att hanterabullerfrågor kring vindkraftverk på ett för alla parterlämpligt sätt. I brist på särskilda bullernormer förvindkraftverk används den s k industribullernormenutfärdad i form av ''Råd och Riktlinjer frånNaturvårdsverket'' (SNV RR 1978:5).Den nu gällande bullernormen för nyetablering avsvenska vindkraftverk är därför omöjlig att tillämpa, närman ska bedöma, om ett vindkraftprojekt kommer att klarabullernormen vid bygglovgivning, såvida man inte tar tillorealistiskt stora säkerhetsavstånd.Nya och speciellt anpassade bullernormer måste tas framför att underlätta för alla inblandade parter:för den som villbygga ett vindkraftverk, för grannar och förbyggnadsnämnder. Den tid då buller från ett vindkraftverkkan upplevas som mest störande är med svagvind, men ändå tillräckligt för att vindkraftverket skall gå.Många vistas då utomhus för rekreation. Andra årstider,och dessa är betydligt mer betydelsefulla ur ekonomisksynpunkt, skulle det kunna få bullra långt utöver nuvarandenorm utan att någon skulle känna sig störd. Det finns därföranledning att inrätta en årstidsberoende,verklighetsanpassad bullernorm. För den meststörningskänsliga perioden skulle eventuellt också kunnainföras begreppet bullerdos (ljudstyrka x tid). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bullerlagstiftning förvindkraftverk.