mot · GG02So38 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:160 Husläkare m.m. Den nu pågående sjukvårdsutredningen arbetar med treolika huvudalternativ för hur sjukvården skall organiserasoch finansieras . En modell bygger vidare pånuvarande landsting. En annan modell är den s kprimärvårdsmodellen. I den modellen diskuteras ocksåomfattningen av husläkarnas ansvarsområden. Den tredjemodellen bygger på en försäkringslösning. Ny Demokratiförespråkar försäkringslösningen. Ett sådant system är detbästa sättet att öka patienternas valfrihet, sänkakostnaderna och höja kvaliteten i vården.Vi ifrågasätter om det är lämpligt att nu genomföra enhusläkarreform innan den pågående utredningen om hälso-och sjukvårdens finansiering och organisation lagt fram sinaförslag (dir 1992:30). Utredningens arbete skall varaslutfört . En husläkarreform enligt regeringensförslag kan uppenbarligen inte bara komma att lägga hinderi vägen för en annan utformning av husläkarsystemet utanockså låsa fast hela sjukvårdspolitiken för lång tid framöver.Utrymmet för den tillsatta utredningen att finna nyahelhetslösningar kommer att begränsas. I debatten harvidare förekommit ett förslag som utarbetats av Den NyaVälfärden i 1992:2 Hälso- och Sjukvård för 2000-talet. Det förslaget bygger på en allmän obligatorisksjukförsäkring som finansieras via skattsedeln och på attsjukvårdsföretag med olika driftsformer skall konkurreraom patienterna.Det finns således goda skäl att vänta med etthusläkarsystem.Primärvården är ett prioriterat områdeinom den svenska sjukvården. Stora investeringar har gjortssärskilt i byggnader och utrustning. Regering och riksdaghar lagt en stor arbetsbörda på primärvården och det haruppstått svårigheter för patienter, vårdpersonal ochsamhället. Patienterna drabbas av väntetider och bristandekontinuitet i patient--läkar-kontakten. Organisationen blirtungrodd när den måste ägna kraft åt att sålla ipatientköerna. För samhället uppstår förluster iproduktivitet och effektivitet.Ny Demokratis förslagVårt alternativa förslag till husläkarsystem bygger ihuvudsak på läkarförbundets idéskiss , vilken vitidigare pläderat för i , men innehåller samtidigtvissa väsentliga skillnader mot regeringens förslag.Syftet med vårt husläkarförslag är att garantera alla engod och effektiv hälso- och sjukvård, samt att ge allamedborgare möjlighet att själva välja en husläkare. Vidarevill vi stärka det grundläggande utbudet av hälso- ochsjukvård. Medborgarna skall inte hindras från att få tillgångtill specialiserad öppenvård utan extra kostnader.En annan viktig målsättning med vårt husläkarförslag äratt skapa ett finansieringssystem som är producentneutralt.Systemet skall vara enkelt att administrera och kostnadernaför samhället skall i möjligaste mån vara förutsebara.Systemet skall vidare ge möjlighet till etableringar ävenutanför tätort, samt stimulera till större arbetsinsatser frånläkare och annan personal, men inte locka till onödigakostnader och besök.Patienternas valfrihetPatienten väljer fritt sin husläkare. Ett vårdkontraktingås genom att patienten tecknar sig på en lista hos denutvalde läkaren. Kontraktet löper på en bestämd tidsperiodoch kan därefter förnyas om patienten vill. Patienten skallnär som helst kunna byta husläkare.Enligt vårt förslag skall patienten även fritt få välja omvederbörande vill gå till en husläkare eller till enprivatpraktiserande specialist. Detta skall patienten kunnafå göra utan några extra kostnader.Läkarnas valfrihetI samband med att ett husläkarsystem inrättas föreslåsäven att fri etableringsrätt för husläkare införs. Varjehusläkare som uppfyller kompetenskraven skall kunnaetablera sig som husläkare under förutsättning att han ärberedd att fullgöra de uppgifter som ingår i husläkarensverksamhet enligt gällande åtaganden. Läkare medspecialistkompetens i allmänmedicin skall kunna verka somhusläkare. Men man skall även vara mycket generös medatt ge dispenser för läkare med specialistkompetens inomandra områden än allmänmedicin. Även läkare utanformell specialistkompetens men med minst tre års kliniskerfarenhet efter att legitimation erhållits skall kunnakomma ifråga.Fri etableringsrättNy Demokrati vill i detta sammanhang erinra om ett avpartiets tidigare framlagda förslag, nämligen att en frietableringsrätt måste införas för läkare. Förändringen börgenomföras successivt.Valfria driftsformerBlivande husläkare bör i princip själva kunna väljadriftsform för verksamheten. Husläkaren kan således varaanställd av sjukvårdshuvudman, i det fall denne erbjudersådana anställningar, vara egen företagare, vara anställd avett bolag eller vara anställd i ett personalkooperativ.Ersättningssystemet till husläkare skall varaproducentneutralt och inte gynna eller missgynna någondriftsform. Det innebär att husläkaren kan arbeta somegenföretagare (enskilt eller i grupp) och själv anställa sinpersonal. Ca 2000 personer på listan kan vara ett realistisktriktmärke , men principiellt skall maneftersträva att husläkaren har en sjukvårdsprestationmotsvarande ungefär 20 besök per dag, dvs dubbelt såmycket som dagens distriktsläkare. Detta gör att kostnadenför husläkarsystemet blir lägre än dagensdistriktsläkarsystem.Ingenting hindrar att andra driftsformer än privatpraktikförekommer. Landsting eller primärkommuner kanorganisera vårdcentraler och läkarstationer påhusläkarbasis, antingen med anställda läkare eller påentreprenadkontrakt. Företag och organisationer kankomplettera sin företagshälsovård med husläkarservice förde anställda. Det innebär att det kan bli många flervårdgivare än och en stimulerande mångfald avlösningar kan uppstå.Ersättningen till läkaren (vårdgivaren) är knuten tillpatienten och patientbesöket. Den består av tre delar:1. En fast årsavgift lämnas för varje person som hartecknat sig på husläkarens lista. Denna avgift är avsedd atttäcka alla vanligt förekommande undersökningar ochbehandlingar i en verksamhet av primärvårdskaraktär.Denna ersättning bör vara ganska hög, av detotala kostnaderna för husläkarpraktiken. Därmed fårverksamheten en solid ekonomisk bas, vilket underlättaretablering, särskilt på mindre orter. blirkostnaderna mer förutsebara ur samhällets synpunkt. Defasta avgifterna bör utgå med högre belopp i glesbygd föratt stimulera etablering där.2. Utöver detta betalar patienten en besöksavgift förvarje besök. Den ska vara anpassad så att den inteföranleder vare sig för få eller för många besök. Det skallfinnas ett högkostnadsskydd, dvs efter ett visst antal besökhos husläkaren tas ingen patientavgift ut. Patientavgifternabör svara för av de totala intäkterna.3. Läkaren får därutöver ersättning enligt en särskildtaxa för kvalificerade undersökningar och behandlingar.Det är här fråga om diagnos och terapi som är såtidskrävande och kostsam att den fasta årsavgiften ochpatientavgiften inte räcker till. Den föreslagna taxan skallgöra det möjligt för husläkaren att hjälpa sin patient även isådana fall, istället för att skriva remiss till sjukhus ellerannan specialistvård. Vidare skall en särskild ersättningutgå för hembesök. Intäkterna för den särskilda taxan plushembesöken bör normalt inte uppgå till av detotala intäkterna.Genom de tre komponenterna i ersättningssystemet börman kunna uppnå att läkaren inte behöver inrikta sig på attprestera ett stort antal mottagningsbesök för attverksamheten skall gå ihop (fast avgift), att patienten intesöker läkare för banala åkommor (besöksavgift), samt atthusläkaren stimuleras att inte i onödan remittera en patientsom han/hon har kompetens att sköta själv (ersättningenligt taxa) och vidare stimulera till hembesök.Samtidigt med att ett husläkarförslag enligt ovanståendeinförs är det väsentligt att inte diskriminera landetsinternationellt sett fåtaliga privatpraktiserandespecialistläkare. Totalkostnaden för ett besök hos endistriktsläkare i är ca exklusiveadministrationskostnader inom sjukvårdsförvaltningen.Totalkostnaden för ett besök hos en privatpraktiserande är300--enl RFV:s beräkningar. Det är därför viktigt inte diskriminerar de privatpraktiserandespecialistläkare som säkerligen även , sedan etteventuellt husläkarsystem införts, kommer att erbjuda enlägre totalkostnad per besök. Inom exempelvis Stockholmslän diskrimineras de privata läkarspecialisterna. Ett besökhos en distriktsläkare/husläkare kostar förpatienterna (liksom besök hos barnläkare och gynekolog),medan besök hos specialistläkare kostar 200 kronor.Avslutningsvis lämnas också ett förslag som syftar till attförbättra patientinformationen om den totala kostnaden förett läkarbesök och annan sjukvård. Av patienträkningaroch kvitton bör framgå dels vad patienten själv betalar, delsvad som bekostas av allmänna medel, allmän sjukförsäkringetc.Krav från Ny DemokratiOm Ny Demokrati inte i huvudsak får gehör för sinaviktigare förslag förbehåller vi oss rätten att i utskottet yrkaavslag på propositionen i sin helhet, under åberopande avförsta och andra stycket i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att husläkarsystemet börutformas i enlighet med vad som förordats i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dispensmöjligheten för läkaremed specialistkompetens inom andra områden änallmänmedicin måste bli betydligt större och att även läkareutan formell specialistkompetens men med minst tre årsklinisk erfarenhet efter legitimation skall kunna komma ifråga,3. att lagfäster patientens fria rätt (valfrihet)att utan extra kostnad gå till en husläkare eller till enprivatpraktiserande specialistläkare,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjukvårdens effektivitetinnebärande att sjukvårdsprestationen måste ligga på ca 20besök per dag, dvs. på en nivå som är dubbelt så hög somför dagens distriktsläkare,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärdstaxa bör införas förhusläkare i enlighet med vad som förordats i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särskild ersättning bör utgåför hembesök,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om successivt införande av frietableringsrätt för läkare,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydlig information tillpatienterna om de verkliga kostnaderna för läkarbesök ellerannan vårdinsats uppdelade på vad patienten betalar självoch på vad som betalas av annan.