ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02So406 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvinnlig ofruktsamhet kan bl.a. bero på för tidigmenopaus och s.k. syndrom. syndromberor på en kromosomavvikelse vilken leder till att kvinnaninte kan producera eget tillväxthormon. Dessa kvinnor blirkortväxta. De föds dessutom utan äggstockar och kandärför inte producera egna ägg. Däremot har de normalaäggledare och normal livmoder. Utomlands har man kunnathjälpa dessa kvinnor att få barn genom äggdonation.Äggdonation utförs inte i . Frågan togs uppi betänkandet ''Barn genom befruktning utanför kroppen.SoU 1985:52''. Utredningen ansåg att äggdonation i så höggrad har karaktär av teknisk konstruktion att lösa ettbarnlöshetsproblem att metoden inte etiskt kan försvaras.Därför borde äggdonation enligt utredningens uppfattningförbjudas. Vissa remissinstanser ansåg att man borde kunnaacceptera äggdonation eftersom man godtagit inseminationför att lösa barnlöshetsproblem.Det har gått utredningen om befruktningutanför kroppen genomfördes. har utvecklingengått framåt. Eftersom äggdonationer utförs utomlands ocht.ex. Turnerpatienter nu söker sig utomlands för att få hjälpanser vi att frågan om äggdonation måste tas upp förförnyad utredning och ställningstagande. Att exportera ettetiskt problem kan inte vara en acceptabel utväg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av äggdonationer.
mot · GG02So407 · 1993-01-26 00:00:00 — Det har under diskuterats och föreslagitsåtgärder för att minska samhällets kostnader för läkemedel.Inom framför allt den slutna vården finns detläkemedelskommittéer, som bl.a. har till uppgift att se översortiment och prisbild.Det finns en medvetenhet om förskrivning ochkostnader, som alldeles säkert har pressat ner de totalaläkemedelskostnaderna. De nya modellerna för den slutnavården, med ett markerat kostnadsansvar, har drivit påöversynen.Inom den öppna vården strävas det efter att patienternapå sikt skall träffa samma läkare vid varje besök, vilket iframtiden bör eliminera överutskrivningar och bristfälliguppföljning av läkemedelskonsumtionen hos den enskildepatienten.Trots alla insatser förekommer det att enskilda, oftaäldre patienter, får stora doser av både receptbelagda ochicke receptbelagda mediciner utskrivna. När en personunder har fått 4 000--5 000 Alvedon utskrivna på recept, vore det önskvärt attortens apotek inte hindrades av sekretessbestämmelsernafrån att uppmärksamma sjukvården om detta. Det kan inteheller vara försvarligt att enskilda personer inte hinnernyttja medikamenterna, utan kan ha mediciner för i lager. Risken för att mediciner kanöverkonsumeras eller överlåtas till andra kan man hellerinte bortse från. Kostnadsansvaret för patienterna ligger idessa fall på RFV, men fördyringarna drabbar alla . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att Läkemedelsverketfår i uppdrag att lägga fram ett program för att förhindraöverutskrivning av läkemedel.
mot · GG02So408 · 1993-01-26 00:00:00 — Distriktssköterskors rätt att förskriva läkemedel fick i uppdrag av dåvaranderegering att planera, genomföra och utvärdera försök sominnebär att distriktssköterskor får förskriva vissaläkemedel. Försöket som döptes till skulle enligtregeringens direktiv starta . Syftet var attförenkla och effektivisera för patienterna. I områden därvårdkontinuiteten upprätthölls i huvudsak avdistriktssköterskorna borde de ha förutsättningar attbedöma vårdbehoven inklusive behoven av läkemedel.1986 presenterades försöksplanen och valdessom område för försöken. 37 distriktssköterskor ingick iförsöket och de hade rätt att förskriva 36 olika preparatvarav 14 var receptbelagda.1988 startades försöken efter fortbildning av dedistriktssköterskor som skulle delta.Meningen har varit att försöket skulleutvärderas och att skulle ansvara för det. Iutvärderingen skulle ingå tre områden: medicinsk säkerhet,vårdkvalitet ochläkemedelsanvändning/läkemedelsekonomi.Nu finns en rapport av utvärderingen,som kan sammanfattas sålunda: Den medicinskasäkerheten har varit god liksom den medicinska kvaliteten.Distriktssköterskorna har varit positiva till försöket; detgäller oftast patienter hon/han träffar kontinuerligt ochredan har ett självständigt ansvar för. Däremot har deupplevt ointresse och ibland samarbetsproblem och passivtmotstånd från distriktsläkarna. Antalet levereradeläkemedel till området i har varken ökat ellerminskat. Distriktssköterskorna har skrivit ut i snitt 2,8recept som försöketomfattat vilket motsvarar avdistriktsläkarnas förskrivning.Utvärderingens slutsats är att distriktssköterskor med enbegränsad högskoleutbildning i klinisk farmakologi börerhålla formell kompetens att förskriva läkemedel. Jaganser att försöket bör permanentas utifrån den rapport sompresenterats. Till detta ska fogas de intressanta inblickar enläsare slås av i bilaga två av rapporten. De handlar omrevirförsvar, könsroller, social kontroll och hierarkier. Detborde vara en utmaning för en sjukvårdsminister som villgöra patienterna till vårdens huvudpersoner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distriktssköterskors rätt attförskriva läkemedel.
mot · GG02So411 · 1993-01-26 00:00:00 — Dental kvicksilverförgiftning är kvicksilverförgiftning ihuvudsak orsakad av kvicksilver som frigjorts ur dentaltamalgam. Kvicksilver kan i olika former komma in olikavägar i kroppen. Det kan , sväljas, tränga in genomslemhinnor och hud. Man kan utsättas för större mängderunder en kort tidsrymd (akut förgiftning) eller små mängder som ackumuleras i kroppen(kronisk förgiftning). Olika former av kvicksilveromvandlas kemiskt i kroppen på olika sätt och binds i olikaorgan och vävnader beroende på kemisk form, mängd,tidsrymd och väg in i kroppen.Det finns ett antal patienter som pga sinaamalgamplomber är så kvicksilverförgiftade att även småextra intag av kvicksilver medför en försämring av derastillstånd. Det kan vara en till synes enkel åtgärd som att enpatient går till sin tandläkare för att få en litenamalgamfyllning slipad eller urborrad utan särskildaskyddsåtgärder vid tandkliniken. Detta kan vara förödandeför patienten.Hos många patienter finns det en så allvarligöverkänslighetsreaktion redan vid enkla åtgärder utansärskild skyddsutrustning att det borde inrättas särskildaspecialkliniker regionalt. Dessa specialkliniker bör utrustasmed särskilda starka utsug över patienten, tillgång tillfriskluftsmask som andra kända åtgärder medkylning och kofferdammteknik vidtas. Dessaspecialkliniker ska inte användas för nya amalgamterapierför att så långt som möjligt minska kvicksilverpåverkan.Saneringen av patienterna förutsätts följas av för ändamåletspecialiserade läkare. Dessa ska följa patientens reaktionerunder och efter sanering. Under adekvat läkarkontroll kanefterfrågad dokumentation om förbättringar isjukdomstillståndet säkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om amalgamfria kliniker.
mot · GG02So413 · 1993-01-26 00:00:00 — Äggdonation är inte tillåten i , men däremotspermiedonation, en inkonsekvens som drabbar de kvinnorsom av olika anledningar inte kan få egna biologiska barn.Ett par, där mannen inte kan producera spermier kan få endonation, men i de fall då kvinnan inte kan producera egnaägg, är alla vägar stängda, om man inte har råd ochmöjligheter att åka utomlands.Det finns en grupp kvinnor med en genetisk förändring,syndrom. Detta syndrom beror på enkromosomavvikelse som leder till att kvinnan inte kanproducera eget tillväxthormon. Dessa kvinnor är kortväxta,äggstockarna är outvecklade och bara i undantagsfall finnsdet ägg i dem. Enda möjligheten för dessa kvinnor att fåbarn är äggdonation. Sådana donationer görs utomlands.Frågan om äggdonation har tagits upp i utredningen''Barn genom befruktning utanför kroppen''(SOU 1985:5)men ansågs inte etiskt försvarbar. Men vissa remissinstanserhade en avvikande mening.Sedan dess har flera äggdonationer genomförts iEngland på svenska kvinnor. Och vi anser därför att det ärdags att ompröva beslutet och tillsätta en utredning omäggdonationer. Med syfte att jämställa äggdonation medspermiedonation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äggdonation.
mot · GG02So414 · 1993-01-26 00:00:00 — Whiplash är engelska och kan närmast översättas tillpisksnärt, det svenska namnet för skador på halsryggen,muskler, senor och ligament.Skadorna är i de allra flesta fall uppkomna i trafiken somresultat av att ett fordon som framfördes i låg hastighet,eller står stilla, bakifrån påköres av fordonsförare som inteklarar att bromsa in fordonet. Till en stor del beror den härtypen av trafikskador på att förarna inte håller ett säkertavstånd mellan fordonen.Vid en påkörningssituation kastas nacken bakåt medstor kraft, vilket kan beskrivas som pisksnärt. Skadan lederofta till långa perioder av kraftlöshet, huvudvärk, yrsel,domningskänslor, nacksmärtor, sömnlöshet, försämradmotorik, koncentrationsstörningar och minnessvårigheter.Även andra symptom uppträder. Smärtorna kan i flera fallbli kroniska, framförallt om den skadade inte får adekvatvård på så tidigt stadium som möjligt.Att skadorna drabbar många är känt från tillgängligstatistik. skadas 10 000 personer, de flesta itrafiken. 105 av de skadade får svårare skador som leder tilllångtidsbesvär, sjukskrivningar och nedsatt arbetsförmåga.Kostnaderna för den enskilde och för samhället är självfalletstora.Vad händer då, generellt med personer som råkat ut förwhiplash? Om allt fungerar som det ska, erbjuds medicinoch sjukgymnastik. Nytt är akupunktur ochlaserbehandling. Operation tillgripes vid svårare fall.Som framgår ovan går smärtorna för många inte över.Det kan leda till psykiskt lidande, som kan förstärkas avproblem med försäkringsbolagen. Det kan också ta lång tidatt få skadan klassad som invaliditetsskada.Ersättningsbeloppen visar stora variationer. Förutomstående är det också svårt att göra rättvisabedömningar till omfånget av ''sveda och värk''.Problemen ur de skadades synpunkt kan beskrivassom att man inte snabbt nog får diagnoser och rättrehabilitering. Kanske man behandlas av ortopeder, när deti högre grad rör sig om neurologiska problem. Patienter sombedöms ha fått lindrigare skador, kan i själva verket hariktigt ont och får inte nån rätsida på sin situation.Studier som gjorts vid i visarpå förlängda besvär för de skadade. Mellan och 30 %av skadorna ger långtidsbesvär.RTP, , hjälperde whiplashdrabbade, men har begränsade möjligheter attgå in och bistå i de enskilda fallen.Med patienten i centrum bör den skadade ha rätt till enmedicinsk utredning som svarar mot den situation patientenbefinner sig i. Försäkringsväsendet bör stå för kostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de whiplashskadades rätt till vårdoch rehabilitering,2. att hos regeringen begär att Socialstyrelsenkartlägger whiplashskadornas omfattning och i hur hög graddessa lett till handikapp och andra men för den enskilde.
mot · GG02So415 · 1993-01-26 00:00:00 — Många av de förpackningar som säljs på våra apotek äroacceptabelt svåra att öppna och stänga. I många hem fårläkemedelsförpackningarna stå öppna för jämnan baradärför att de är svåra att få upp igen -- eller för att de ärsvåra att stänga. Andra slår över medicinen i förpackningarsom inte alls är avsedda för det men som går att hantera.Dessa svåröppnade apoteksförpackningar motiveras bl aav hänsyn till barnsäkerheten. Detta är ett mycket lovvärtmotiv. Men gruppen personer med svaga händer är mycketstor. Många av dem är äldre kvinnor och de bor oftaensamma. I denna grupp finns människor som lider av t exledgångsreumatism, bindvävssjukdomar, atros,fibromyalgi, nerv- och muskelsjukdomar och parkinsonssjukdom. Dessa personer är dessutom ofta betydandekonsumenter av läkemedel.Det finns hjälpmedel som underlättar hanteringen medläkemedelsförpackningarna. Men de kan inte motivera attuppenbart dåliga förpackningar skall finnas kvar.Hjälpmedlen är dessutom relativt dyra i inköp.Personer som lider av funktionshinder skall enligt olikauttalanden beredas möjlighet att leva ett aktivt ochsjälvständigt liv. Till det hör att kunna sköta sina personligaangelägenheter, t ex medicinering. Jag anser därför attLäkemedelsverket bör ges i uppdrag att se över reglerna förförpackningarna så att även personer med funktionshinderskall ha en möjlighet att hantera sin medicinering på ettbetryggande sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkemedelsförpackningarna.
mot · GG02So416 · 1993-01-26 00:00:00 — I de vacciner som används mot difteri--stelkrampanvänds kvicksilver som konserveringsmedel. Detta ärdiskutabelt ur olika aspekter. Dels därför att kvicksilver i sigär ett miljöfarligt ämne varför minsta möjliga användningbör eftersträvas, dels därför att kvicksilver kan utsättapatienten för onödigt risktagande.Även om man inte kan bevisa att kvicksilverhaltigtvaccin är direkt skadligt så måste utgångspunkten vara inte skall utsätta någon för en onödig risk. I synnerhetdå sådant vaccin ges till samtliga barn. Om man av skälet attvaccinet innehåller kvicksilver låter barnen bli ovaccinerademedför detta utan tvekan en risk då barnen förr eller senarekan komma att utsättas för risken att få stelkramp och ävenrisk för dödsfall.Inom sjukvården finns det inte intresse för att användakvicksilverfritt vaccin. Detta har inneburit att sådant vaccintillverkas i begränsad omfattning. Det kvicksilverfriavaccinet produceras således i otillräcklig mängd iförhållande både till önskvärdhet och efterfrågan. Detmåste vara principiellt riktigt att vaccin utan kvicksilvertillhandahålls i sådan utsträcknig att hela det svenskabehovet blir tillgodosett.Det är således av största vikt att åtgärder vidtas så attproduktionen av kvicksilverfritt vaccin ökar och att endastsådant vaccin kommer att användas inom sjukvården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övergång till kvicksilverfriavacciner.
mot · GG02So420 · 1993-01-26 00:00:00 — Examination av medicinalpersonal med utländsk examen Personer, bl.a. flyktingar, som har utländsk medicinskutbildning kan efter komplettering erhålla svensklegitimation. Det gäller bl.a. tandläkare, läkare,sjuksköterskor och sjukgymnaster.Förutsättningarna för svensk legitimation är bl.a.godkänt språkprov och godkänd kurs i svensk hälso- ochsjukvårdslagstiftning.Utbildningen inklusive examinationen genomförs, påSocialstyrelsens uppdrag, avFolkuniversiteten/Kursverksamheterna i och Lundför utomnordiska personer, däribland de medicinsktutbildade flyktingarna. F.n. ges ekonomiska resurser för attgenomföra fem kurser (inklusive examinationen) i landet.Varje kurs innefattar 15--16 platser. Det är köer tillkurserna.Kursgivarna upplever två problem dels att antalet kurserper år är otillräckliga i förhållande till antalet personer medadekvat bakgrund som finns i landet, dels att det inte finnsnågon gräns för antalet gånger en person som misslyckats iexamineringen får försöka igen.För att med samma pengar ge flera chansen att snabbarefå en kursplats borde antalet examinationer som bekostasav samhället begränsas. Examineringen inklusive testerkostar ca 1.300:-.Jag föreslår att reglerna ändras så att examinationenknyts direkt till kursen och att den då är gratis. Vill mangöra ytterligare försök att bli godkänd får man examinerassom privatist och själv betala vad det kostar.Denna lilla ändring i regelsystemet skulle medverka tillatt fler flyktingar med medicinsk utbildning från sitthemland snabbare kom in på den svenska arbetsmarknadenän vad som är fallet . Med anledning av ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i förutsättningarnaför undervisning/examination för erhållande av svensklegitimation av medicinalpersonal.
mot · GG02So421 · 1993-01-26 00:00:00 — Reklamförbud och åldersgräns för tobak samt rökfria arbetsplatser Tobaksbruket är den i särklass främsta dödsorsaken ochmåste med alla till buds stående medel motarbetas.Tobaksindustrins ekonomiska intressen är så stora att deföranledde ett uttalande från i föreningenLäkare mot tobak att anta att dessa intressen skulle haförmått regeringen att förhala arbetet med en ny tobakslag.Även om detta är ett mycket subjektivt uttalande kvarstårdock faktum att tobaksindustrin satsar betydande belopp påmarknadsföring.Tobaksutredningen förordade bland annat rökfriaarbetsplatser, åldersgränser för inköp av tobak ochreklamförbud mot tobaksvaror.Folkhälsoinstitutets medicinalråd på 930114 bl a: ''Barnoch ungdom är känsligare än vuxna för tobaksreklam. Decirka 30 000 nya rökare som tillkommer är ihuvudsak barn och ungdomar, och reklamen riktas förståstill dessa potentiella konsumentgrupper. Seriefiguren är exempel på sådant. Tobaksindustrin sponsrarsportevenemang, konserter och andra ungdomsevenemangoch marknadsför sina egna produkter... Etttotalförbud mot tobaksreklam är inget hot motyttrandefriheten. Vi har redan en marknadsföringslag somförbjuder reklam som hotar liv och hälsa, och skulle dentillämpas på tobaksprodukter så skulle tobaksreklam intefinnas. Tobak dödar i genomsnitt var fjärde rökare när deanvänder produkten just på det sätt som reklamenförespråkar, och utan att det är något fel på produkten elleratt den används felaktigt. Det är inte tillåtet att göra reklamför alkohol eller narkotika. Tobak skördar många flerdödsoffer än dessa två tillsammans, och det vore därförrimligt att förbjuda även tobaksreklamen. -- -- -- Vi har fåttse oss omsprungna av många länder, däribland ,, , , , m.fl.,där man infört eller beslutat införa ett totalt reklamförbud.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anta de förslagTobaksutredningen har förordat om rökfria arbetsplatser,åldersgränser för inköp av tobak och reklamförbudmot tobaksvaror.
mot · GG02So423 · 1993-01-26 00:00:00 — är de synskadades enda skriftspråk ochhar kommit att bli deras skriftspråk över hela världen. Förden synskadade betyder förmågan att kunna läsa och skrivapunktskrift oerhört mycket. Ofta är det en förutsättning föratt kunna genomgå en utbildning eller klara ett jobb.Arbetsmarknadsstyrelsen och hadetidigare ett gemensamt ansvar för omställnings- ochträningskurser för vuxna nyblivna synskadadeeller blinda. I dessa ingick en gedigen utbildning ipunktskrift. Dessa kurser har numera upphört. Resursernaär splittrade och otillräckliga.Möjligheterna för synskadade att lära sig punktskriftmåste förbättras. Det är en stor skillnad ipunktskriftskunskapen mellan dem som utbildades på 1960-och 70-talet, när det fanns omfattande rehabilitering avvuxenblinda, och dem som undervisats . Deförra, som gick en 40-veckors rehabiliteringskurs medpunktskriftsundervisning i stort sett , har en godgrundkunskap. De senares kunskaper är däremot oftastmycket ytliga och saknar bredd. Det är således en storskillnad mellan att kunna punktskriftsalfabetet och attverkligen kunna använda sig av punktskriften.De möjligheter som står till buds förvuxensynskadade som vill lära sig punktskrift ärstudiecirkeln, SRF Rehab, AMI-S/syn, folkhögskolekursoch syncentralen. Det kan förefalla som om utbudet är stortoch möjligheterna många, men så är definitivt inte fallet.Studiecirklar finns långt ifrån överallt. Studietakten ärdessutom för långsam eftersom de har för fåundervisningstimmar och inte ställer ordentligakrav på deltagarna. Dessa tappar därför ofta motivationen.SRF Rehab arrangerar rehabilitering för nysynskadade iarbetsför ålder. Den tidenär för kort för att en person verkligen ska lära sig användapunktskrift som ett riktigt läs- och skrivspråk.AMI-S/syns nya inriktning innebär en ambition attsnarast få ut de inskrivna i arbete. Därför ger man sig intetid att lära ut punktskrift utan nöjer sig oftast med tal, inlästeller syntetiskt.Folkhögskolekurserna vänder sig till äldre synskadade.Ambitionen är inte att lära ut punktskrift utan att väckaintresse för den. Studiecirkeln är sedan den möjlighet somerbjuds.Syncentralerna har mycket varierande förutsättningarför undervisning i punktskrift. Även där blir undervisningenutdragen över tiden och därmed långsam. En till två timmari veckan är ofta den omfattning som erbjuds.Tidigare hade AMI-S/syn ansvaret förgrundrehabilitering av vuxna synskadade. De har dockfrånsagt sig ansvaret och hänvisar till syncentralerna. Deflesta syncentraler har dock inga resurser att verkligen läraut punktskrift. Resultatet har blivit att vuxna synskadadeinte längre får möjlighet att lära sig punktskrift.Av denna beskrivning framgår det tydligt att resursernaär för små och splittrade. Undervisningen måstekoncentreras och någon instans måste ha ett samlandeansvar för att en effektiv undervisning i punktskrifttillhandahålls. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad undervisning ipunktskrift.
mot · GG02So424 · 1993-01-26 00:00:00 — Bilstöd till handikappade som klarar av att köra bil Det nuvarande bilstödet som infördes den 1 oktober1988, har fått stor betydelse för mångaförflyttningshandikappade. som förflutitsedan stödet infördes har drygt 14 000 personer beviljatsbilstöd. I förhållande till de regler som gällde tidigareinnebär det nya bilstödet väsentliga förbättringar.För att bilstöd skall kunna beviljas krävs att denhandikappade har körkort och själv kan köra bilen. Isamband med att bilstöd beviljas bör det därför ocksåfastställas att handikappet inte har utvecklats så att den somansöker inte kan köra bil. Det är mycket viktigt att dettafastställs. Kostnaderna för bilstöd inför /94beräknas uppgå till . Detta är enbetydande summa pengar. Mot bakgrund av det mycketansträngda statsfinansiella läget är det viktigt att bilstödetkommer till effektiv användning. Det är också viktigt medtanke på dem som väntar på bilstöd. Det har framkommitatt personer som inte är kapabla att köra sin bil beviljatsbilstöd. Socialförsäkringsnämnderna som beviljar bilstödmåste därför också undersöka att den som ansöker ombilstöd verkligen klarar av att köra bil. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilstöd till handikappade somklarar av att köra bil.