mot · GG02K810 · 1993-01-26 00:00:00 — Svenskar kan mottaga utländska ordensutmärkelser ochutlänningar kan mottaga svenska ordnar, men harsedan 1975 behov av ett belöningssystem också för landetsegna medborgare. Världen har inte anpassat sig efterSverige, varför i stället en normalisering av de svenskaförhållandena är påkallad. En jämförelse med omvärldenvisar, att f n har tio ordnar (motsv), varavfem engradiga, och sex, medan har tvåallmänna förtjänstordnar och nio ordensliknandespecialdekorationer. har två ordnar, har treordnar och sex ordensliknande dekorationer, fyraoch tio ordnar jämte det ordensliknandemilitärförtjänstkorset. har -- liksom --såväl förbunds- som landsordnar, varför en direktjämförelse ej är möjlig.I det följande görs en genomgång av hur ett reformeratsvenskt belöningssystem skulle kunna se ut.Ordnar och medaljer bör integreras med varandra ochstruktureras i olika användningsområden efter behov.Hänsyn bör tas till såväl inhemska traditioner somallmäneuropeisk praxis. I större utsträckning än tidigarebör krävas särskilda förtjänster under minst ett angivetantal år; automatiken bör poängteras mindre.Liksom i och kunde den lägreriddargraden -- i vissa fall Vasatecknet -- bli en förstautmärkelse. Storkorsgraden skulle då bli mer exklusiv ochnormalt inte längre vara självskriven för högre ämbetsmän.En enhetlig instans för beslut och registrering bör skapasi anslutning till -- helt naturligt -- , ävenom vissa utnämningar alltfort bör ske på regeringensförslag. Konungen bör underteckna dekreten.Ordenskontoret kan organiseras som ett Kungl Maj:tsordens- och medaljkansli. Alla ''officiella'' medaljer börinordnas i denna beslutsprocedur. ''Numerus clausus'', dvs ett begränsat antal av vissavärdigheter, eller -- kanske av praktiska skäl -- enårskvotering, som anknyter till ursprungliga regler, börövervägas. Det ''andliga ståndet'' har inte kvar den gamlafunktionen och bör avskaffas.Olika ordnar och utmärkelserSerafimerordenOrden bör återfå sin ställning ''såsom belöning för dem,vilka genom sina tjänster till Konung och gjortsig högst förtjänta och således blivit värdiga att beklädarikets högsta tjänster''. Möjligen kunde tilläggas: ''ellereljest genom sina samhällsinsatser inom näringsliv, kulturoch vetenskap erhållit en motsvarande ställning''. Dettaskulle sannolikt medföra att alla formella krav på tidigarerang och ordensinnehav tas bort och orden blir friståendegentemot övriga ordnar, i så fall ett medvetet men kanskepåkallat brott i kontinuiteten. Orden bör räkna högst 32samtida svenskar. drottning och tronföljare ärsjälvskrivna, medan andra arvsberättigade medlemmar avkungahuset utnämns först vid myndig ålder.F n är antalet utlänningar oproportionerligt stortgentemot antalet (beräknade) svenska riddare ochledamöter. En önskvärd avlastning kunde erhållas genomatt ett högre storkors instiftas inom och därmeden form av ''mellanorden'' tillskapades.En exklusiv ''hedersorden'' liknande den brittiska Orderof och of the Companions of Honour, utanrangföreskrifter, skulle väl inte fylla ett sådant behov menmåhända röna uppskattning.Svärdsorden och militära utmärkelserOrden bör åter förlänas för gagnande och långvarigverksamhet inom försvarsmakten, enligt internationellkutym med hänsyn till tjänstegrad samt Svärdstecknets ochSvärdsmedaljens ursprungliga traditioner. Med hänsyn tillofficerarnas höjda pensionsålder kan kraven påkvalifikationstid skärpas. Det kan få som effekt att enenklare generell tjänsteutmärkelse införs enligtinternationell praxis. En medalj för särskildakrigsmannaförtjänster (motion 1985/86:Fö321) bör införasoch frågan om huvudman för Försvarsmaktens medalj förinternationella insatser (1991) i det nya systemet prövas.1951 års krigsdekorationskommittés förslag bör ses över(motion 1985/86:Fö315). Som en civil krigsutmärkelse fåranses medaljen För mod och rådighet till sjöss underfarofylld tid (1940).Tjänsteutmärkelser inkl NordstjärneordenUtmärkelsen ''För nit och redlighet i rikets tjänst'' harbehandlats ovan. bör återfå sittursprungliga svarta band och accentueras mera som''belöning för medborgerliga förtjänster, för ämbets- ellertjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärda ochnyttiga arbeten samt för nya och gagneliga inrättningar''(stadgeändring 1955). Den skulle således få en mervidsträckt användning än som en ren ''tjänsteorden'',eventuellt utökad med en förtjänstmedalj i silver (1748 årsminnesmedalj). Tjänsteutmärkelser för annan offentligtjänst och (orden eller medalj) börövervägas (jfr motion 1987/88:A614 och A616).Vasaorden och andra ''fria'' utmärkelserDenna orden ''är avsedd såsom belöning för förtjänsterom jordbruk, bergshantering, konst, handel, industri,hantverk och undervisning, för nyttiga skrifter i dessaämnen samt för väl förrättade allmänna värv och uppdrag''.Det sistnämnda bör också avse . Riddarteckenbelönar i första hand insatser på riks- och regionalplanen,Vasatecken på det lokala planet, medan Vasamedaljen --8:e storleken i guld bör också vara enextraordinär utmärkelse -- kan användas för kommunalauppdrag, insatser inom hembygdsvård m m i stället för ''Förmedborgerlig förtjänst''. Den senare medaljen bör utdelasfrämst i sina ursprungliga större storlekar för merabetydelsefulla uppdrag. Egna företagare bör belönas, omde uppbyggt ett bra företag från grunden till en vissbetydenhet. '''' bör betraktas som en ''fri'' utmärkelse ochinte användas för offentlig tjänst eller offentligt uppdrag.Denna liksom kan avlastas med vissa''näringsmedaljer'' (se ovan), dit också t ex ''För omsorgsfullrenvård'' (1897) kan räknas.Utmärkelser för insatser utomlandsEnligt norsk förebild (motion 1987/88:K816) bör inrättasen särskild orden för svensk eller utländsk medborgare, somutomlands gjort personliga insatser för eller svenskaintressen. Den skulle överta nuvarandeprogram och blå-gula band och kunna användas vidstatsbesök och för diplomater, ev också svenska vidutrikestjänst. En utlänning bör tilldelas denna ordennormalt som en ''förstahandsutmärkelse'', övriga endast försärskilda fackinsatser. Till detta utdelningsområde anslutersig också Nordstjärnemedaljen och medaljen ''Förförtjänster om utrikesförvaltningen'' samt i viss mån''Konungens medalj'' (se ovan).Utmärkelser för konstnärlig gärning och liknandeMedaljen ''Litteris et artibus'' (1852 el 1853) och PrinsEugen-medaljen (1945) för svenska och nordiska utövare avBildande konst eller konsthantverk (högst sex ) ärbåda exklusiva utmärkelser. Också och Illisquorum kan förlänas för sådana insatser. Utomlands -- bl ai , , , och -- ärdet inte ovanligt med särskilda ordnar för vetenskap ochkonst eller ''kulturförtjänstordnar''. De är antingenexklusiva som ''Pour le mérite'' eller utdelas mer generellt,rent av inom undervisningsväsendet. De motiveras av enönskan att framhäva denna sektors betydelse. Denförsvinner annars lätt i en allmän förtjänstorden.Akademimedaljerna bör också nämnas i dettasammanhang.Medaljer för livräddning eller humanitär gärningMedaljen ''För berömliga gärningar'' och dess latinskaversion -- för utlänningar -- har redan nämnts. Särskildaomständigheter anses råda inom sjö- och luftfarten, vilketkan motivera speciella utmärkelser (jfr motion1987/88:T608) och eventuellt en specialmedalj inomVasaorden (motion 1984/85:1964).För särskilt gagnande nationell eller humanitärverksamhet förlänas den bärbara (1946). Serafimermedaljen hade tidigare enliknande karaktär, ofta lokalt förankrad.Övriga medaljerI en inlaga till riksmarskalkämbetetfäste statens vägverk uppmärksamheten på det stora antal --ett hundratal -- ''halvofficiella'' medaljer, som eftervederbörligt ''nådigt'' tillstånd fått förses med Konungensbild för utdelning av olika organisationer och institutioner.Detta ''missförhållande'' hade dock tidigarepåtalats av sedermera riksantikvarien (SvD 15/12 1942), som föreslog något rådgivande organ förtillståndsgivning och utformning. 1973 löstes frågan så, att''förslagen ingivas och prövas hos Kungl Maj:ts orden, somskulle tillhandahålla medaljerna''. Av dessa medaljer ingår44 bland de inalles 116 medaljer och förtjänsttecken, somutdelas av enskilda organisationer eller militära förband,och som i det senare fallet får bäras enligtöverbefälhavarens senaste (1990) föreskrifter omutmärkelsetecken till uniform (jfr motion 1987/88:Fö720).I ett reformerat belöningssystem måste också sådana''officiösa'' tillstånd omprövas och vissa enstakautmärkelser rent av ''förstatligas''. Likaså måste dessaärenden sortera under en sakkunnig instans och intedelegeras till en militär myndighet med helt andra uppgifter.Ett ordens- och medaljväsende behöver inte bli kostsamtför det offentliga, enär huvudkostnaden för orden/medaljenkan tas ut av den som förlänas den.De historiska traditionerna har efterhand fått enstarkare betoning och behovet av ett mer nyanseratoffentligt belöningssystem -- än det som gäller -- har isamband härmed gjort sig tydligare påmint. Det ökandeinternationella umgänget utvisar också att praktiskt tagetsamtliga övriga länder i har ett officielltordensväsende som omfattar även det egna landetsmedborgare. Även utmärkelser av annat slag inomsärskilda branscher och samhällssektorer förekommerrikligare utomlands än hos oss.Det finns, enligt vår mening, således anledning attnärmare utreda om det nuvarande belöningssystemet fyllersamhällets behov av att på ett tillfredsställande sätt kunnahedra personer som gjort särskilt förtjänstfulla insatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av ochförslag till ett reformerat offentligt belöningssystem.