mot · GG02Ub128 · 1993-03-15 00:00:00 — Dessaresurser bör fördelas så att anslaget till den juridiskafakulteten i ökas med , i med700 och i med utöverpropositionens förslag.För /95 föreslår vi samma ökning, 5miljoner kronor, som propositionen.BRÅVi anser det angeläget med ökade satsningar på denkriminalvetenskapliga forskningen. Vi tillstyrkerpropositionens satsningar på de samhällsvetenskapligafakulteterna och via humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet. Därutöver vill vi satsa ytterligare 3miljoner kronor till kriminalvetenskaplig forskning /94 att fördelas via BRÅ.Vi avvisar dock bestämt propositionens förslag att draner anslagen till BRÅ . I propositionen sägerregeringen att man anser att BRÅ bör ges en delvis ny rollsom ett kvalificerat expertorgan i kriminalpolitiska frågorunder regeringen. Därmed skulle BRÅs roll i denkriminalvetenskapliga forskningen nedtonas. I stället villregeringen att universitetens roll förstärks.I vår motion om brottsförebyggande åtgärder frånjanuari 1993 (1992/93:Ju844) har vi redovisat vår syn på denframtida kriminologiska forskningen m.m. Vi anser attBRÅ även bör ha en central roll i denkriminalvetenskapliga forskningen, somuniversitetens resurser förstärks. En tydlig uppdelningmåste göras av forskningsansvaret mellan BRÅ, polisen,universitet m.fl. i syfte att undvika dubbelarbete ochresursslöseri.I övrigt hänvisar vi till vår motion 1992/93:Ju844 ombrottsförebyggande åtgärder. Totalt innebär våra förslag attvi satsar mer än regeringen påkriminalvetenskaplig forskning. Till detta kommersatsningar på BRÅs allmänna verksamhet och lokaltbrottsförebyggande arbete.FramtidsstudierDet är angeläget att innan en utvärdering skett av denverksamhet som bedrivs inom ramen för Stiftelsen Institutetför framtidsstudier, stiftelsen i princip får behålla deresurser man haft.Anslaget till för framtidsstudier börmot denna bakgrund uppgå till /94, d.v.s. mer änpropositionens förslag.Utrikesdepartementets verksamhetsområdeDen socialdemokratiska politikens inriktning påutrikespolitikens område har presenterats ipartimotionerna ''De fattigas rätt'', ''En värld i fred'', ''strategi för samarbetet med '',''Det folkligt förankrade fredsarbetet'' m.fl. motioner.Beträffande förslagen F 4. Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning har regeringen på ettdrastiskt sätt minskat anslagen på framförallt den seismiskaverksamheten.Vi delar inte regeringens bedömning att det ärmöjligt att genomföra en så stor nedskärning av våramöjligheter att kontrollera vilka provsprängningar som görsoch att övervaka att gällande bestämmelser följs. Därtillkommer att det finns en möjlighet attförhandla fram ett fullständigt stopp för allakärnvapenprov. Att i det läget kraftigt skära nedmöjligheten att kontrollera och verifiera provsprängningarär enligt vår uppfattning felaktigt.Sverige har kunnat bygga upp en betydande tekniskkompetens för att lämna underlag för det svenskaförhandlingsarbetet på nedrustningsområdet. Vi menar attdenna kompetens inte får äventyras. Regeringen bör därföråterkomma till med ett nytt förslag angående F 4.avseende seismisk provstoppsövervakning m.m.Den utrikespolitiska forskningen är viktig men deförslag som förs fram av regeringen under F 6.Forskningsverksamhet av särskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse kan inte godtas.Förslaget är baserat på ett godtyckligtdepartementsinternt underlag. Regeringen har inte ansettdet nödvändigt att remissbehandla förslaget. Mycketallvarlig kritik har trots det framförts från olika forskare ochinstitutioner (bl.a. UI och )gentemot ''ett underlag som har uppenbara och avsevärdabrister och som dessutom präglas av en tendensiös tolkningav rådande förhållanden'' och ''en utredning som i ovanliggrad föreslår förstärkningar till det som står dess ledamöternära''.Till har framförts att ''avsaknadav dialog med berörda forskningsmiljöer inte på etttillfredsställande sätt motsvarat de krav som traditionelltbrukar ställas på en seriös utvärdering av ettforskningsområde''.Utrikesdepartementet har på detta område valt att utseen grupp personer med egna uppenbara särintressen för attförbereda det förslag som föreligger förställningstagande i riksdagen.Det nu liggande förslaget tillgodoser inte behovet avutrikes- och säkerhetspolitisk forskning i Sverige.Vi ifrågasätter också om man på bästa sätt utnyttjar denbetydande kompetens som finns vid landets universitet ochhögskolor. Inga skäl anförs om vilka vinster som skullegöras genom tillskapandet av en ny forskargrupp. Detta ärenligt vår mening mycket anmärkningsvärt.Därtill kommer att denna nya forskargrupp skullefinansieras genom minskade resurser till folkrörelsernasfreds- och forskningsarbete vilket vi inte kan acceptera.Vi menar därför att förslaget rörande F 6.Forskningsverksamhet av särskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse bör återremitteras tillregeringen för ny beredning.Forskning om utrikes- och säkerhetspolitiken ger viktigaunderlag för politik i dessa avseenden. Frågan omdenna verksamhets utformning bör därför behandlas på ettseriöst och allsidigt sätt.Mot denna bakgrund bör ett nytt programarbetegenomföras angående forskningsverksamhet av särskildutrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. Detta arbete böräven omfatta forskning om . Iarbetet bör även nordiska erfarenheter vägas in samtsedvanlig remissbehandling genomföras.Kommunikationsdepartementets verksamhetsområdeTrafik och transporter har en vital funktion i vårtsamhälle.Med tanke på de stora belopp som krävs förinvesteringar i infrastruktur och rullande material och dedryga kostnaderna för drift och underhåll är det angelägetatt planerare och beslutsfattare på olika nivåer har goda ochtillförlitliga kunskaper om hur transportsystemet kantillgodose dagens och morgondagens efterfrågan påtransporttjänster.Regeringen har i sin proposition om forskningen betonatvikten av FoU på transport- och kommunikationsområdetmen har enligt vår mening dragit felaktiga slutsatser när degäller organisationen av transportforskningen. Denrenodling av beställar- och utförarrollerna som regeringenvill åstadkomma är intressant men inte tillräckligt utreddoch därför inte färdig för beslut.Regeringen föreslår i proposition 1992/93:170 omforskning för kunskap och framsteg en ökad satsning påtransportforskning med . Detta ärbåde nödvändigt och glädjande. Men sker enavsevärd nedskärning av anslagen till Statens väg- ochtrafikinstitut genom att medel överförs tillTransportforskningsberedningen som genom detta får enkraftig anslagsförstärkning.Detta kan vi inte acceptera eftersom vi anser att denforskning som bedrivs vid VTI och den miljö som institutetutgör är en värdefull resurs för transportforskningen. Dettagäller inte minst i ett internationellt perspektiv där VTIredan har goda kontakter och aktivt medverkar i nätverkoch FoU-projekt på såväl nordisk som europeisk och globalnivå.I en särskild motion redovisar vi våra argument för attbevara verksamheten vid VTI samt de yrkanden som dettaföranleder.Utbildningsdepartementets verksamhetsområdeMålet om en fördubbling av antalet examineradeforskare från 1 000 till 2 000 under loppet avnittiotalet lades fast i samband med behandlingen av 1990års forskningsproposition. I samband därmed begärdeutbildningsutskottet från regeringens sida ensammanfattande plan för hur en omvandling av deåterstående utbildningsbidragen till doktorandtjänsterskulle kunna uppnås utan att antalet studiestödstillfällen,fakultet för fakultet, minskade utan i stället ökade ierforderlig omfattning.Bakom detta låg den svårighet, som finns inbyggd i denöver partigränserna överenskomna uppläggningen. Dennabygger i sin tur på en samlad värdering av såvälkonkurrensen med den övriga arbetsmarknaden somhänsyn till jämställdhetsaspekten. Båda dessa skäl talar fören omvandling från utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster.Innebörden av att parallellt fullfölja dessa bådasträvanden är emellertid att målet om fördubbling avantalet examina från statsfinasiell synpunkt blir avsevärtsvårare att nå i kombination med en samtidig omvandlingän vad det skulle ha varit med bibehållande avutbildningsbidragen. Merkostnaden för en doktorandtjänstjämförd med ett utbildningsbidrag kan schematisktberäknas till . Antalet återstående,icke omvandlade utbildningsbidrag kan beräknas uppgå till1 000. Det betyder att av regeringensnu föreslagna utökning av studiestödet åtgår, innan någotenda nytt studiestödstillfälle har tillkommit.Från socialdemokratisk synpunkt önskar vi fullfölja dendubbla ambitionen. Det samlade antalet studiestöd fördoktorander får inte minska. En plan skall upprättas för hursamtliga återstående utbildningsbidrag skall omvandlas tilldoktorandtjänster fram till . Den ligger helt i linjemed den överenskomna dubbla inriktningen . Vadvi vill understryka är hur helt avgörande studiestödet är förmöjligheterna att uppnå det uppsatta målet om 2 000examinerade vid slutet av årtiondet. Det finns ingaresurser, som i praktiken kan ersätta de summor somanvisas genom öronmärkning av särskilda medel förstudiestöd inom fakultetsanslagen.Genom uthålligheten i övriga delar avforskningssatsningarna finnsdet en betydande kapacitet för handledning av ungaforskare inom samtliga fakultetsområden. Fakta tyderemellertid på att numera även mycket kvalificeradesökande avvisas från institutionerna på grund av att detsaknas medel för studiestöd. Just precis detta moment i enrationell och framtidssyftande forskningspolitik tenderar attunderfinansieras.Teoretiskt kunde man tänka sig att lägga större ansvar påfakulteter och forskningsråd att sörja för återväxten genomatt ta bort öronmärkningen för studiestöd ifakultetsanslagen. Denna fungerar antagligen som''tak'' snarare än som ''golv'' för antagningen. Informellaiakttagelser från skilda fakultetsmiljöer tyder emellertid påatt detta troligen skulle göra ont värre. Konkurrensen omskilda användningar är i praktiken alltför hård -- ochintresset för det långsiktiga allmänintresset alltför litetutveckat -- för att ett borttagande av öronmärkningen skullefå avsedd effekt.En mer realistisk politik synes därför vara att hålla fastvid principen om öronmärkning av särskilda medel förstudiestöd och i stället reellt öka förutsättningarna för enexamination i önskad storleksordning vid slutet avnittiotalet genom en omfördelning inom ramen förforskningsbudgeten som helhet.Från socialdemokratisk sida vill vi följaktligen föreslå ensuccessiv utökning av berörda öronmärkningar inomfakultetsanslagen utöver regeringens förslag enligtföljande.Bara genom att göra på det sättet kommer det ipraktiken vara möjligt att faktiskt fördubbla examinationenunder loppet av nittiotalet och fullt ut ta till vara deforskarbegåvade i den nu tillkommande generationen.Forskarutbildning -- fördelning av fakultetsanslag utöverregeringens anslag. Total ökning 165 miljoner kronor.TekniskReg. (S) +TotaltUppsala *67,*+ *Lund44,04 ''+10,0 ''54,04 mkrLinköping30,989 ''+ 7,0 ''37,989 ''KTH54,268 ''+12,0 ''66,268 ''Chalmers67,478 ''+15,0 ''82,478 ''Luleå14,067 ''+ 4,0 ''18,067 ''+ 55,0 mkrMat.nat.Uppsala *67,*+ *Lund47,616 ''+12,0 ''59,616 mkrGöteborg31,636 ''+ 9,0 ''40,636 ''Stockholm50,135 ''+13,0 ''63,135 ''Umeå23,028 ''+ 7,0 ''30,028 ''+ * Eftersom har en samladteknisk-naturvetenskaplig fakultet har en schablonmässigfördelning skett med på teknik och pånaturvetenskap. Vår samlade ökning för blirsåledes l6 mkr och det totala anslaget förteknik/naturvetenskap för 83,859 mkr.MedicinReg. (S) +TotaltUppsala17,003 mkr+ 3,9 mkr20,903 mkrLund19,240 ''+ 4,4 ''23,640 ''Göteborg18,453 ''+ 4,2 ''22,653 ''Umeå12,167 ''+ 3,4 ''15,567 ''Linköping6,304 ''+ 1,7 ''8,004 ''KI30,117 ''+ 7,4 ''37,517 ''+ 25,0 mkrOdontologiLund3,803 mkr+ 0,7 mkr4,503 mkrGöteborg3,769 ''+ 0,7 ''4,469 ''Umeå2,957 ''+ 0,6 ''3,557 ''KI5,797 ''+ 1,0 ''6,797 ''+ 3,0 mkrFarmakologiUppsala10,546 mkr+ 4,0 mkr14,546 mkrTemaLinköping8,123 mkr+ 2,0 mkr10,123 mkrHumanistiskUppsala26,645 mkr+ 2,4 mkr29,045 mkrLund26,643 ''+ 2,4 ''29,043 ''Göteborg21,613 ''+ 1,9 ''23,513 ''Stockholm27,071 ''+ 2,4 ''29,471 ''Umeå9,098 ''+ 0,9 ''9,998 ''+ 10,0 mkrTeologiskUppsala4,202 mkr+ 1,0 mkr5,202 mkrLund3,941 ''+ 1,0 ''4,941 '' + 2,0 mkrJuridiskUppsala3,783 mkr+ 0,8 mkr4,583 mkrLund2,891 ''+ 0,6 ''3,491 ''Stockholm2,762 ''+ 0,6 ''3,362 '' + 2,0 mkrSamhällsvetenskapligUppsala23,198 mkr+ 2,4 mkr25,598 mkrLund27,839 ''+ 2,8 ''30,639 ''Göteborg28,535 ''+ 2,9 ''31,435 ''Stockholm25,124 ''+ 2,6 ''27,724 ''Umeå12,905 ''+ 1,3 ''14,205 ''+ 12,0 mkrKonstfackSvensk och nordisk industri har en viktigkonkurrensfördel i en mycket god tradition inomdesignområdet. Mycket talar för att en ökad ekologiskmedvetenhet kommer att gå hand i hand med en starkarekänsla för god utformning såväl av mer hantverksinriktadesom serietillverkade produkter inom industrin.Vi har därför med tillfredsställelse hälsat denuppräkning av anslagen till grundutbildningen vid landetsdesignutbildningar som görs i högskolepropositionen.Denna satsning borde följts upp i den forskningspolitiskapropositionen.På landets konstnärliga utbildningar utförs konstnärligtutvecklingsarbete av mycket hög kvalitet. Detta delas avflera nordiska designutbildningar, där särskilt Finlanduppmärksammats för sina stora satsningar inom området.Nordisk design har internationellt kommit att uppfattassom ett begrepp. Detta har uppmärksammats av , som inom ramen för Nord Plus vill se en ökadsatsning på samverkan mellan de nordiskadesignutbildningarna. En sådan samverkan skall ocksåomfatta de baltiska staterna.Inom designområdet finns liksom inom andraforsknings- och utvecklingsområden anledning att stärkasamverkan mellan högskolorna och det omgivandesamhället. Trots att en intensiv samverkan sker mellanutbildningarna och flera svenska företag inom t.ex. trä-,metall- och textilområdena finns en stor grupp små ochmedelstora företag, som av olika skäl inte tillgodogör sigden resurs de svenska designutbildningarna utgör. Inomutbildningarna utvecklas också produkter, som med ett merokonventionellt stöd skulle kunna bli kommersiellt mycketintressanta.Vi anser det angeläget att också i anslutningtill den forskningspolitiska propositionen markerardesignutbildningarnas betydelse för svensk industri ochhantverk och vill föreslå ytterligare tillKonstfack som stöd för utvecklingen av samarbete mellannordiska designhögskolor, samverkan mellandesignutbildingarna och industrin, och stöd till intressantautvecklingsprojekt.Forskningsrådsnämndens sammansättning och uppgifterRegeringen anför att ()bör kunna få i viss mån förändrade uppgifter och förändradsammansättning men berör mer konkret endast sinuppfattning om dess uppgifter.FRN:s roll i forskningsrådssystemet är bl.a. att beredaplats för en dialog mellan den samladeforskningsrådsorganisationen och samhället i stort och attge möjligheter för en kanalisering av forskningsbehov in iforskningsrådssystemet. Detta är till nytta för forskningenoch inte uttryck för en vilja till närgången styrning. Det ärdärför viktigt att FRN, till skillnad från övrigaforskningsråd, har ett inslag av allmänna intressen som ärtillräckligt stort för att samhälleliga bedömningar avforskningsbehov skall kunna komma till klart uttryck.Riksdagen bör därför uttala att principen försammansättningen av även fortsättningsvisskall vara att gruppen samhällsföreträdare, främstriksdagsledamöter, skall utgöra majoritet i nämnden och attforskningsråden som har att utse vetenskapligaledamöter.Regeringens förslag beträffande inriktningen av FRN:sarbete innebär att nämndens möjligheter att ta egna initiativoch på eget ansvar identifiera och stödja angelägenforskning skall minskas. Detta tänks ske genom attnämnden fortsättningsvis skall koncentrera sittforskningsstöd till områden som bestäms av regering ochriksdag genom politiska beslut i . Förslaget gåremot regeringens i andra sammanhang ofta redovisade ochbrett delade ambition att öka forskningsorganens frihet ochegna ansvar. En av viktigasteuppgifter är att bidra till ökad pluralism och vitalitet iforskningen genom att fånga upp nya, oftatvärvetenskapliga, frågeställningar. Goda möjligheter tillsjälvständiga initiativ och nysatsningar i begränsad skala ärväsentliga förutsättningar härför, och regeringens förslagom den framtida inriktningen av nämndens arbete bördärför avvisas. bör som hittillskunna ges i uppdrag att särskilt uppmärksamma vissaområden, men bör uttala att FRN:s möjligheteratt ta egna initiativ och göra egna prioriteringar inte skallinskränkas.Forskningsrådsnämndens stöd till forskningsinformationFRN har genom sitt särskilda ansvar för stöd till en motallmänheten riktad bred forskningsinformation en unikuppgift inom forskningssystemet som nämnden genomförmed stor framgång. Regeringen föreslår att nämndensresurser för forskningsinformation halveras och attfrigjorda medel fördelas mellan högskolorna. FRN harfördelat betydande medel till stöd för av högskolorna självaföreslagna informationsprojekt, och en utspridning avresurserna på det sätt regeringen tänker sig kommer attminska effektiviteten i forskningsinformationen avsevärtgenom att den nationellt sammanhållna bedömning somFRN gjort kommer att falla bort. Regeringens förslaginnebär således en olycklig försvagning av insatserna förforskningsinformation, och vi föreslår att 10 miljoner förforskningsinformation anslås till FRN.I en utredning om spridning av forskningsinformation tillarbetslivet har () konstaterat attmånga informationsmottagare drunknar i det regn avinformation som skickas ut från forskare och myndigheter.Ju närmare praktiken man arbetar ju svårare har man att tatill sig budskapen från kunskapsproducenterna.Förmedlingen av forskningsresultat till industri ochförvaltning har varit ensidigt inriktad mot ledningsnivån.Vi socialdemokrater anser att FRN har den bästakompetensen för att sprida forskningsinformation utanförden vetenskapliga världen. Vi föreslår därför att FRNbeviljas för spridning avforskningsinformation med syfte att forskningsresultat skallkunna utnyttjas inom arbetslivet. Härvid skall inte baraledningsnivån utan även anställda och småföretagare gesmöjlighet att ta del av och utnyttja forskningsresultaten.Vi förordar således att till FRN tillförs ytterligare medelför att stödja forskning inom från samhällets synpunktangelägna områden samt för att verka för att informationom forskning och forskningsresultat sprids. Förutom deovan nämnda anslår vi till FRN förforskningsinformation ytterligare . forskning om kooperation, folkrörelser ochungdomars levnadsförhållanden anslår vi 7,5 miljonerkronor.Fördelning av medel för dyrbar vetenskaplig utrustningSverige har ett väl fungerande och effektivt system förfinansiering av den mycket dyrbara utrustning som modernforskning ställer allt högre krav på. Genom att FRN kunnatdisponera ett samlat anslag för dyrbar vetenskapligutrustning och fördelat medlen i intimt samarbete med de iförsta hand berörda forskningsstödjande organen har engod överblick över behoven kunnat skapas. Bl.a. dennaöverblick och FRN:s samlade bedömning av behoven,tillsammans med de garantier för flexibilitet och effektivitetsom det för hela forskningssystemet sammanhållna anslagetskapar, har gjort det möjligt för att anslå debetydande belopp det här är fråga om.Regeringen vill nu avskaffa detta system och fördelaungefär hälften av medlen -- ca -- på endel av de samverkande organen. FRN skall enligt förslagetfå fortsatt ansvar endast för fördelningen av medel tillutrustning med en kostnad överstigande 2 miljoner kronorper objekt. Förslaget innebär en försämring av systemet ialla avseenden. Statsmakternas möjlighet att överblickabehoven upphör, samordning av prioritering ochanslagsgivning till utrustning som berör fleraforskningsfinansierade organ försvåras, flexibiliteten ianslagsgivningen i förhållande till skiftningar i behoven förolika områden minskar.Förslaget är dessutom i föreliggande form rentadministrativt ogenomtänkt och skulle, om detgenomfördes, förorsaka betydande administrativtmerarbete för flertalet berörda. Någon förändring avsystemet för finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustningbör inte göras , och bör alltså avslå regeringensförslag. Genom den nära samverkan som råder mellan FRNoch forskningsråden i dessa frågor kan eventuellahanteringsproblem sannolikt lösas inom ramen för detsystem som gäller. FRN kan ges i uppdrag att eftersamråd med råden återkomma med eventuella förslag sombehöver underställas regering och riksdag.Vi förordar alltså att regeringens förslag att överföramedel för tung vetenskaplig utrustning från FRN till deandra forskningsråden avslås. Det därmed av FRN för tungvetenskaplig utrustning disponerade anslaget bör dessutomtillföras ytterligare 15 miljoner kronor.Ökade resurser för forskningsrådenForskningsråden spelar en viktig roll för att stödjakvalitet och kreativitet inom högskolans forskning. Genomforskningsråden styr forskarna själva en betydande del avresursflödet till högskolans forskning.Vi vill stärka forskningsrådens roll genom att ytterligareöka anslagen för flera av dessa. Vi föreslår följandeökningar i förhållande till regeringens förslag:Tekniska forskningsrådet+ 15 000 000 kronorNaturvetenskapliga forskningsrådet+ 15 000 000 kronorMedicinska forskningsrådet+ 20 000 000 kronorHSPR+ 15 000 000 kronorSumma+ 65 000 000 kronorForskning vid de mindre och medelstora högskolornaDe mindre och medelstora högskolorna står för en viktigdel av vår högre utbildning och forskning både nationelltoch inom de egna regionerna. Deras utbildning skall, somall högskoleutbildning, vara forskningsanknuten. Det råderockså full enighet om att deras lärarkår måste vara aktivinom forskningen.Till detta och andra mera allmänna motiv för att demindre och medelstora högskolorna skall bedriva forskninghar också alltmer lagts derasnäringspolitiska betydelse. Detta hänger framför alltsamman med den ökade vikt som läggs vid utvecklingeni de små och medelstora företagen och dessa företags behovav tillgång till forskningsmiljöer i närmiljön. Det har ocksåsin betydelse att storföretag och statliga verk som ärlokaliserade till mellanstora städer har ett allmänt behov aven ''kompetenstät'' regional miljö för sin utveckling. Dettagäller även om de tillgodoser huvuddelen av sitt behov avspecialiserade forskningskontakter via egna internationellanätverk.I 1990 års forskningspolitiska proposition föreslog dendåvarande socialdemokratiska regeringen att de mindre ochmedelstora högskolorna skulle få ökade egna resurser förforskning. Syftet var att resultatet skulle utvärderas ochkunna ligga till grund för senare ställningstaganden till hur''forskningen vid de mindre och medelstora högskolornaoch vårdhögskolorna kan utvecklas ''.Förslaget utlöste en vital och intressantutvecklingsverksamhet. Under innevarande treårsperiodhar högskolorna prövat olika vägar att utnyttja regionalaförutsättningar till ökat samarbete både sinsemellan ochmed stora lärossäten, andra forskningsinstitutioner, statligaverk, kommuner och . Olikaorganisatoriska former har vidare utvecklats.Vi delar regeringens uppfattning att förutsättningarnaför en internationellt slagkraftig forskning i ett litet landsom ökar om resurserna hålls samman. Vi anserockså att huvudansvaret för forskarutbildningen bör vila påuniversitet och högskolor med fakultetsuppbyggnad. Dettasynsätt står emellertid inte i motsatsställning till behovet avökade resurser till forskningen vid de mindre ochmedelstora högskolorna. En förstärkning av nu pågåendenätverksuppbyggnad och andra former av närmareforskningssamarbete mellan universitet och högskolormåste ges hög prioritet i den samlade forskningspolitiken.Det är mot denna bakgrund och i perspektivet av att helahögskolesystemet står inför en kraftig expansionotillfredsställande att regeringen inte tydliggör någonförnyelsevilja vad gäller ambitioner och inriktning avforskningen vid de mindre och medelstora högskolorna.Enligt vår uppfattning bör nu lägga fasthuvuddragen i hur forskningen bör byggas ut vid de mindreoch medelstora högskolorna .