mot · GG02T609 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett register för fritidsbåtar infördes den 1 januari 1988.Bestämmelser härom finns i lagen om fritidsbåtsregister(1987:773) och i förordningen om fritidsbåtsregister(1987:906). Enligt lagen skulle varje svensk båt som inte gåri yrkesmässig trafik registreras om:1. Båten drevs med segel eller motor och skrovet hadeen största längd av eller 2. Båten drevs med en motor vars propelleraxeleffekteller motsvarande översteg tio kilowatt eller med fleramotorer vars sammanlagda effekt översteg nämnda tal.Registreringsplikten inträdde då båten första gångensjösattes eller då den utrustades med segel eller motor.Registret har förts av och länsstyrelserna.Båten tilldelades en registerbeteckning som bestod av trebokstäver och två siffror. Registerbeteckningenanbringades väl synlig på båda sidorna av båten.Ändamålet med ett båtregister är att ge underlag förkontroll av ordning och säkerhet till sjöss och att kunnaplanera trafiken med fritidsbåtar. Registret skall ävenanvändas som underlag för planering som avser turism,friluftsliv och naturvård samt för utredningar rörandeskatter, tullar och indrivning.Den årliga avgiften per registrerad båt har varit 30 kr.Riksdagen beslutade på förslag avtrafikutskottets borgerliga majoritet (bet. 1992/93:TU10)och i enlighet med proposition 1992/93:102 att avvecklafritidsbåtsregistret års utgång.Det har påståtts att båtregistret kan underlättabåtstölder och försäkringsbedrägerier. Som skäl förnedläggning av registret har också hävdats att det inte bärsina kostnader.Att registret inte bär sina kostnader är i och för sigkorrekt. Detta beror emellertid på den missbedömning avantalet registreringsbara fritidsbåtar som gjordes vidregistrets införande. Antalet fritidsbåtar uppskattades dåtill ca 400.000, medan den verkliga siffran har visat sig varaca 300.000. Det är således genom att basera en orimligt lågårsavgift -- per båt -- på ett orealistiskt antal båtarsom registret har varit en dålig affär för statskassan.Detta tas nu av motståndarna, nästan bara intresseni båtbranschen, till intäkt för att slopa registret. Argumentsom myndighetsövergrepp, integritetsbrott ochöverbyråkratisering är däremot påståenden som saknar allsaklig grund. Bl.a. har upptäckt att ettantal lyxbåtar smugglats in i landet. Ägarna tvingas nubetala moms till fromma för samhället och hederligaskattebetalare.Antalet båtolyckor liksom båtstölder och andra lagbrotttill sjöss, såsom hastighetsöverträdelser, ökar. Sådanaavarter har visat sig vara lättare att hantera med ettbåtregister som är en absolut förutsättning för attöverhuvudtaget kunna identifiera stulna båtar.Berörda myndigheter som ,, sjöpolisen och ställer sigpositiva till båtregistret. Sjöpolisen anser att stulna båtarbara kan spåras genom någon form av registerbeteckningsamtidigt som man noterar att såväl fartsyndare som tjuvaroch rånare kunnat gripas tack vare registret. Och enligtsjöräddningen har registret underlättat efterspaningen avförsvunna båtar. Ett avskaffande av båtregistret innebärockså ett påtagligt avbräck för exekutionsväsendet i dessuppgift att hitta utmätningsbar egendom.De skäl för en avveckling av fritidsbåtsregistret somdepartementschefen och trafikutskottet anför vilar på ensynnerligen bräcklig grund. För det första motsatte sig enrad tunga remissinstanser som , , , ,Länsstyrelserna i och , ochJämtlands län, , m.fl. att fritidsbåtsregistretavvecklas. För det andra anförde ett mindre antalremissinstanser att någon form av frivillig registrering''synes önskvärd''. Enbart ett fåtal organisationer, medstarka kopplingar till båtbranschen ansåg attfritidsbåtsregistret ''i sin nuvarande form bör upphöra''.De enda instanser som förklarat sig vara absolutamotståndare till ett fritidsbåtsregister är sålundakommunikationsdepartementet och trafikutskottetsborgerliga majoritet. Som praktiskt taget enda skäl för attslopa det väl fungerande båtregister, som vid årsskiftetomfattade ca 300.000 fritidsbåtar, anfördeutskottsmajoriteten (sid 5 i bet. 1992/93:TU 10) att detrörde sig om ett intrång i den enskildes integritet. På nästasida i samma betänkande skriver man att det frivilligaregister som kunde tänkas inrättas ''måste föras med hjälpav automatisk databehandling''(!!!). Detta på tal omintegritetsintrång (sic! ).Ett båtregister är för övrigt jämförbart med ettbilregister i så måtto att det krävs ''spelregler'' såväl på sjönsom på vägarna. Sjöräddning, sjöspaning,narkotikabekämpning, polisinsatser vid båtstölder m.m.kräver stora ekonomiska resurser, vilka till stor delfaller på skattebetalarna. Detta är ett fullständigt orimligtförhållande. Vi föreslår därför att fritidsbåtsregistretsnarast återinföres och att den avgift som det skall åliggavarje båtägare att betala inte bara skall täckaregisterkostnaden utan också ge ett väsentligt bidrag tillsamhällets kostnader för upprätthållande av sjösäkerhetm.m. Därför bör avgiften i ett inledningsskede inteunderstiga per båt och år. Det bör ocksåövervägas att differentiera båtavgiften på värde- och/ ellerstorleksmässiga grunder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att återinförafritidsbåtsregistret,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om båtavgifter.1