mot · GG02Ub160 · 1993-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:230 Valfrihet i skolan planeras och genomförs stora ekonomiskabesparingar på skolans område i landets kommuner.Samtidigt som detta sker försöker regeringen genomföra ettsystemskifte inom utbildningsområdet som riskerar attytterligare segregera utbildningen. Det ska ske genomsatsning på fristående skolor och entreprenader därundervisning i enskilda ämnen rycks ut ur det offentligaskolsystemet och säljs ut till privata intressen.Det är i själva verket enbart ideologiska skäl till attregeringen främjar privata alternativ på bekostnad avoffentliga. Ett litet fåtal elever gynnas. Det ser föräldrarna,och när kvaliteten sjunker i kommunens skolor så blir deprivata skolorna allt mer efterfrågade.Det är uppenbart att regeringens förslag om s.k. ökadvalfrihet i praktiken riskerar att leda till en ökad segregationpå skolans område. Enligt mening är ensådan utveckling helt oacceptabel. Vi vet att socialtillhörighet, föräldrars bakgrund m.m. är ett av deeffektivaste skiktningsmedlen i samhället och attmedvetenheten om detta ofta är störst bland föräldrar isocialgrupp 1.Det finns också anledning att betona riskerna med enökad etnisk och religiös segregering mellan enskilda skolorvilket kan komma att öka främlingsfientligheten ochoförståelsen mellan olika ungdomsgrupper i samhället.Det är fullt möjligt för föräldrar att påverkaskolvalet. Enligt skollagen skall föräldrars önskemål ombarns placering beaktas så långt det är möjligt, om detta inteinkräktar på andra elevers berättigade krav på placering ien skola nära hemmet. Det är därför fullständigt onödigt atttvinga föräldrar att välja skola när möjligheten redan finns.EntreprenaderRegeringen föreslår att kommunerna skall få en generellmöjlighet att lägga ut utbildning inom estetiska ämnen,ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen påentreprenad.För denna undervisning skall även icke lärarutbildadepersoner kunna användas. Dessa föreslås också få möjlighettill myndighetsutövning i form av betygssättning ochdisciplinära åtgärder. ser inga som helstfördelar med att lägga ut undervisning på entreprenad.Entreprenadsystem riskerar att hota en pedagogisktmotiverad helhetssyn på undervisningen. Det finns ocksåbetydande problem med uppföljning och utvärdering av ensådan undervisning.Vänsterpartiet anser vidare, liksom regering och riksdagtidigare hävdat, att lärarbehörighet är en nödvändigförutsättning för att garantera en likvärdigutbildningskvalitet. Detta bör regeringen som sin mening geregeringen till känna. Det finns också rent formelltanledning att vara kritisk. En så viktig remissinstans somRiksrevisionsverket anser till exempel att förslaget omentreprenadlösningar borde analyseras ytterligare.Fristående skolor på grundskolenivåRegeringen föreslår att den nuvarande bidragsprocentenbibehålls, dvs. av kommunens genomsnittskostnadper elev och stadium. Dessutom föreslår regeringen attberäkningsår för tilldelning av medel skall vara innevarandeår och inte föregående år.Vänsterpartiet anser att en av staten bestämdbidragsprocent innebär en onödig inblandning ikommunernas angelägenheter och därmed också är eninskränkning av det kommunala självstyret.Regeringen har heller ingen argumentation för att just85 % skulle motsvara en väl underbyggd nivå. Iställetkommer det in rapporter om att friskolorna äröverfinansierade jämfört med vissa kommunala skolor.Friskolorna tillåts ju dessutom enligt propositionen att ta uten elevavgift. Att regeringen mot sin egen utredare ochtrots en stor remissopinion ändå håller fast vid ärförvånande. Anledningen är antagligen att regeringen inteens är intresserad av att de båda skolformerna skakonkurrera på lika villkor utan att man av ideologiska skälär fast besluten att favorisera privatskolorna.Om mening att staten inte ska lägga sigi bidragsprocenten inte vinner regeringens gehör föreslår vii likhet med utredaren att procentsatsen fastställs till 75 %av kommunens genomsnittskostnad per elev.Propositionen föreslår vidare att innevarande budgetårblir beräkningsgrund. Det innebär att kommunalanedskärningar snabbare märks också i de friståendeskolorna. anser att detta förhållande ärrimligt om beslutet om bidragsprocent kvarstår efterriksdagens behandling av ärendet. har ocksåredan i en motion med anledning av proposition 1991/92:95om valfrihet och fristående skolor påpekat det orimliga iden hittillsvarande ordningen.Den elevavgift som regeringen föreslår ska vara tillåtenska enligt propositionen vara ''skälig''. ska ståför bedömningen av vilken avgift som är skälig. Statsrådethänvisar också till proposition 1991/92:95 där det framhållsatt avgifter inte får uppgå till en nivå som i praktiken stängerute elever från fristående skolor. I realiteten finns detnaturligtvis ingen sådan lägsta nivå.Många familjer lever på marginalen, oftamed en påtvingad arbetslöshet som påtagligt sänktfamiljens inkomster. Att då tro att det finns något som helstutrymme för ytterligare belastning på familjeekonomin iform av nya ''skäliga'' utgifter tyder på bristandeinlevelse i hur ekonomiskt svaga grupper har det.Vänsterpartiet yrkar därför avslag på förslaget om såkallat skäliga skolavgifter.Fristående skolor över grundskolenivånRegeringen föreslår att regeringen får i uppdrag attfastställa en miniminivå för det bidrag elevens hemkommunskall betala till den fristående skolan. Med samma argumentsom vi ovan avvisat skyldigheten för kommunen att betalaen viss bidragsprocent avvisar vi detta förslag om en statligtfastställd miniminivå.Det är därtill anmärkningsvärt att staten ska tvinga enkommun att betala en viss summa för eleverna på privataskolor medan motsvarande statligt reglerade skyldighetsaknas vad det gäller de kommunala skolorna.Propositionen behandlar också de så kalladeriksinternatskolorna, dvs. Ipropositionen står att läsa, utan att det föreslås någraändrade bidragsregler, att dessa skolor behöver ettresurstillskott utöver vad de som fristående skolor skulle fåav kommunen.Propositionen hänvisar till de särskilda kostnaderna pågrund av internatformen. är inte berett attgodkänna detta synsätt. De föräldrar som väljer att låta sinabarn gå på internatskola bör naturligtvis själva bestridadenna extrautgift. Det är knappast ett allmänintresse attfinansiera de tillkommande kostnaderna förinternatutbildning.Val inom det offentliga skolväsendetRegeringen förutsätter att det finns ett stort intresse frånföräldrar vad gäller dessa skolval som regeringen villpåtvinga föräldrarna. I propositionen står att det normalabör vara att elever och hem gör ett aktivt val. Det råder nogingen som helst tvekan om att vad regeringen här hoppas påär ett system med skolpeng i alla kommuner. Vänsterpartietifrågasätter om det hos allmänheten finns ett utbrettintresse för denna nya marknad.Det är dessutom så att det redan finns en rätt att bytaskola och klass såvida det inte inskränker på andra eleversrätt att få gå i den skola som ligger närmast hemmet.Däremot finner vi det väsentligt att ytterligareunderstryka betydelsen av att undervisningens innehåll ocharbetsformer beslutas av elever och lärare tillsammans, föratt därigenom förstärka ett verkligt inflytande överelevernas arbetssituation.TillsynRegeringen föreslår att utbildningen i fristående skolorenbart ska stå under tillsyn av . En viktigkommunal uppgift är att utöva tillsyn av skolverksamheten,och självfallet bör de fristående skolorna också omfattas avdenna tillsyn. I det sammanhanget är de kommunalaskolplanerna ett viktigt instrument för utveckling ochutvärdering av utbildningen inom en kommun.Skolverket har visserligen det centralautvärderingsansvaret för hela skolväsendet men dettautesluter dock inte att man i kommunerna bör utvärderaoch granska verksamheten. Det är utvärderingar somgenomförs med andra syften än den nationella granskningSkolverket genomför.Propositionens förslag om att endast skautöva tillsyn är olycklig, eftersom kommunerna då skabetala en verksamhet -- de fristående skolorna -- utantillsynsrätt. Detta innebär bl.a. att kommunen inte kankontrollera att skattemedel används på ett godtagbart sätt.Det som sagts om fortsatt tillsyn bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget omentreprenadförhållanden inom skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarbehörighet,3. att beslutar att avskaffa den statligaregleringen av kommunala bidrag till friskolor,4. att , om yrkande 3 avslås, beslutar att sänkadet kommunala bidraget till fristående skolor till avkommunens genomsnittskostnad per elev,5. att beslutar att fristående skolor som uppbärkommunalt stöd inte tillåts ta ut skolavgifter,6. att beslutar avslå förslaget om en miniminivåför det bidrag en hemkommun skall betala till friståendeskola över grundskolenivå,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnaderna förriksinternatskolorna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om val inom det offentligaskolväsendet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsynsfrågorna.