ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk25 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. I propositionen slås fast att nuvarande schablonregel förberäkning av förmånsvärdet av bilförmån, beräknad på enprivat körsträcka , inte ändras. Såledesgenomförs inte det förslag som fanns med i den promemoriasom föregick propositionen med innebörden attbeskattningen istället skulle grundas på den faktiskakörsträckan. Detta förslag möttes av stark kritik främst medhänsyn till de administrativa och praktiska problemen attfastställa den privata körsträckan.I propositionen anges att frågan skyndsamt ska beredasvidare för att ett förslag ska kunna träda i kraft den 1 januari1995. Syftet ska vara att åstadkomma en mer korrektbeskattning av förmånen som har positiva miljöeffektermen också är förenliga med en enkel och obyråkratiskadministration.Ett sätt att förena dessa intressen vore att införa enkraftig sänkning av förmånsvärdet för den förmånstagaresom väljer att stå för hela bensinkostnaden själv. Det blirdå en fråga för arbetstagaren och arbetsgivaren att göra uppom ersättning för bensinkostnader vid resor i tjänsten.Arbetsgivaren bör då kunna ersätta bensin vid tjänsteresormed förslagsvis /mil skattefritt. bör det finnaskvar en ''ren'' schablonbeskattning, men denna bör då utgåfrån en privat körsträcka på förslagsvis /år iställetför dagens 1.500 mil.Med ovanstående förslag, som bör utredas skyndsamt,skapas incitament för mindre privat bilresande, medåtföljande positiva effekter för miljön, som deadministrativa problemen i stort sett undanröjs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av bilförmån.
mot · GH02Sk28 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:91 Vissa fastighetsskattefrågor, m.m. Sänkningen av fastighetsskattenI propositionen föreslås bl.a. en sänkning avfastighetsskatten på flerfamiljshus från dagens nivå på2,till av taxeringsvärdet. Med hänsyn till de skälsom regeringen motiverar denna skattesänkning med kan vii huvudsak ställa oss bakom förslaget.Regeringen har föreslagit en extra indragning avräntebidragen med , som skallgenomföras --1996. Vi har i ett annatsammanhang med skärpa avvisat denna indragning ochanser i stället att en ökad kostnadsbelastning påbostadssektorn bör utformas så att kravet på rättvisa mellanolika årgångar av bostäder tillgodoses. En minskning avräntebidragen påverkar nämligen ensidigt yngre årgångarav bostäder (av beståndet).Mot denna bakgrund är det önskvärt om den föreslagnasänkningen av fastighetsskatten kan bidra till att utjämnaeffekterna på boendekostnaderna. Med ledning av deprovvärderingar av aktuella hyreshus som gjorts kan viemellertid konstatera att nästa års höjning avtaxeringsvärdena troligen blir relativt måttlig förnyproduktionen medan taxeringshöjningen sannolikt blirbetydligt större på äldre flerfamiljshus.Regeringens förslag leder trots detta inte till deneftersträvade kostnadsutjämningen mellan olika årgångar.Även efter den föreslagna sänkningen av fastighetsskattenkvarstår det betydande skillnader i taxeringsvärden mellanyngre och äldre hus.Detta medför i sin tur att yngre årgångar av bostäder,trots stora skatterabatter, får ett högre skatteuttag per kvmjämfört med äldre hus. Ovanpå detta drabbar regeringensförslag till minskade räntebidrag ensidigt nyproduktionenoch yngre årgångar av hus. Mot denna bakgrund finns detskäl att förlänga perioden av skattefrihet för de årgångarsom främst drabbas av den extra nedtrappningen avräntebidragen. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag i denna fråga.Övriga förslagVi avvisar regeringens förslag att medge avdragsrätt förreparations- och underhållskostnader påjordbruksfastigheter. En sådan avdragsrätt innebär ipraktiken skattesubventioner till privata levnadskostnader.Förslaget ger också utrymme för ökad skatteplanering.Konstruktionen med avdragsrätt för aktuellaunderhållsåtgärder innebär också att stödet inte begränsasi tiden på samma sätt som vid användning av riktade bidragvilket leder till en fördyring för statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den bristandekostnadsneutraliteten mellan yngre och äldre årgångar avlägenheter i flerfamiljshus,2. att avslår regeringens förslag att ge ägarnaav större mangårdsbyggnader en möjlighet att beskattadessa byggnader i inkomstslaget näringsverksamhet, somdärigenom erhåller avdragsrätt för bl.a. reparations- ochunderhållskostnader på dessa byggnader.
mot · GH02Sk29 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:91 Vissa fastighetsskattefrågor, m.m. Många fastighetsägare, t.ex. små privata ochkommunala hyresförvaltningar och bostadsrättsföreningar,bedriver en småskalig verksamhet utan möjligheter tillkostnadsutjämning mellan äldre och yngrefastighetsbestånd. Småskaliga förvaltningar är därförsärskilt beroende av hur statens bidrags- ochbeskattningsregler är utformade.I samband med skattereformen 1990/91 beslutades omregler för reduktion av fastighetsskatten för ett betydandeantal årgångar. Reduktionsreglerna innebär t.ex. att förbostadsfastigheter med värdeår 1983/84 börjar halvfastighetsskatt tas ut . Omfastighetsägarens räkenskapsår sammanfaller medkalenderår sker beskattningsuttaget under 1995.Vid brutet räkenskapsår kommer beskattningsåret attomfatta del av 1994. Därmed kommer en fastighetsägare attfå börja betala fastighetsskatt tidigare än andra även omförhållandena i övrigt är helt lika.Liknande effekt uppkommer t.ex. vid höjning avtaxeringsvärdena vid ett kalenderårsskifte. De höjningarsom blir följden av fastighetstaxering kommer förfastighetsägare med brutet räkenskapsår att tillämpas ävenför del av 1993.Dessa konsekvenser vid brutet räkenskapsår är intetillfredsställande från likställighets- ochneutralitetssynpunkt. Enligt vår mening bör enproportionering efter kalenderår ske såväl av underlag förfastighetsskatt som tillämpade skattesatser.Riksdagen har tidigare fattat beslut om proportioneringav fastighetsskatten vid brutet räkenskapsår. Det skeddenär fastighetsskatten för lokaler slopades. Då beslutadesnämligen att fastighetsskatt för lokaler utgick för den del avett brutet räkenskapsår som belöpte på kalenderåret 1992och slopades för den del som belöpte på kalenderåret 1993.Den gången undanröjdes en omotiverad fördel förfastighetsägare med brutet räkenskapsår. En ändring enligtvårt förslag nu innebär att motsvarande nackdelar ocksåkommer att förhindras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en proportionering efterkalenderår såväl av underlaget för fastighetsskatt somtillämpade skattesatser för företag med bruteträkenskapsår.
mot · GH02Sk30 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:91 Vissa fastighetsskattefrågor, m.m. I regeringens proposition 1993/94:91 föreslås: ''Ägare avstörre mangårdsbyggnader på lantbruksenheter gesmöjlighet att få dessa beskattade i inkomstslagetnäringsverksamhet om storleken är minst 400 kvm ochbyggnaden är uppförd . Härigenom kan avdragerhållas för bl a kostnader för reparationer och underhåll. ''Det talas i propositionen också om att det finns skäl attfundera över att generellt ändra reglerna för beskattning avmangårdsbyggnader på lantbruksenheter, men attregeringen ännu inte är beredd att föreslå en så omfattandeförändring.Det är enligt vår mening synnerligen angeläget attöverväganden omgående görs för att underlättaförvaltningen av värdefulla byggnader vidjordbruksfastigheter, även vid sidan om slott och storamangårdsbyggnader. Inom lantbruksenheterna finnshuvudparten av vårt kulturarv vad gäller värdefullabyggnader. De som med nuvarande kulturminnesskydd kanskyddas genom byggnadsminnesförklaring är försvinnandefå. De kommuner som utnyttjar sin möjlighet att utfärdaskyddsbestämmelser enligt PBL är också mycket fåeftersom bestämmelserna om kommunernasersättningsskyldigheter till fastighetsägarna är oklara.Alla som verkar för kulturhusens bevarande vet att detär ekonomiskt omöjligt att skydda merparten av vårakulturhus om inte ägarna ges möjlighet till detta. För attinte vårt kulturarv vad gäller värdefulla kulturbyggnaderoch kulturmiljöer på landsbygden ska utplånas i takt medde nu mycket snabba förändringarna inom jordbruket börregeringen företa en översyn av skattereglerna även förövriga mangårdsbyggnader utöver propositionens förslagsom endast omfattar slott, herresäten och störremangårdsbyggnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av skattereglernaäven för kulturhistoriskt intressanta byggnader och miljöervid sidan av slott, herresäten och störremangårdsbyggnader.
mot · GH02Sk31 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop 1993/94:91 Vissa fastighetsskattefrågor, m.m. I propositionen föreslås bl.a. att fastighetsskatten påbostäder i hyreshusenheter sänks från till . Fastighetsskatteuttaget kommer dock att höjas med300 mkr brutto.I propositionen flaggas för senare förslag omkontinuerlig omräkning av taxeringsvärdena, s.k. rullandefastighetstaxering, . Därmed förutsätts erhållas enjämnare anpassning av taxeringsvärdena vid såväl stigandesom sjunkande marknadsvärden. Anpassning avtaxeringsvärdena leder emellertid till en skattehöjning på2--2,5 mdkr. Detta kan Ny demokrati inte acceptera.I stället föreslår vi en frysning av taxeringsvärdena iavvaktan på att dessa kan sänkas. fram tilloch med 1998 kan dock taxeringsvärdena på småhus,fritidsfastigheter samt lantbruksfastigheter höjas med detbelopp som angivits i finansutskottets betänkande1992/93:FiU30, dvs. med 1 mdkr totalt. Denna höjning avfastighetsskatten bör läggas ut på sådant sätt att mestamöjliga neutralitet erhålls. När detta skett bör en frysningav taxeringsvärdena ske intill dess att fastighetsskatten kansänkas.Propositionen behandlar också att fastighetsskatten påen hyreshusenhet med byggnad som innehåller bostäder,efter ansökan av den skattskyldige, skall reduceras om dettaxeringsvärde som utgör underlag för fastighetsskatten harhöjts till följd av en om- eller tillbyggnad. Det är bra. Viföreslår dock att den aktuella värderingsenheten delas in itvå enheter, en för påbyggnaden och en för ursprungligfastighet. Påbyggnaden får fastighetsskatt i enlighet medannan nyproduktion medan ursprunglig värderingsenhetbeskattas i enlighet med befintliga regler. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en frysning av taxeringsvärdenai avvaktan på att dessa kan sänkas,2. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om att värderingsenheten delas in i två enheter, enför påbyggnaden och en för ursprunglig fastighet, och attpåbyggnaden påförs fastighetsskatt i enlighet med annannyproduktion medan ursprungliga värderingsenhetenbeskattas efter befintliga regler.
mot · GH02Sk5 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i densocialdemokratiska partimotionen 1993/94:Fi10 medanledning av Inriktningen av den ekonomiska politiken ochhändelse av större vikt hemställs1. att beslutar att företag inom industrin ochövrigt näringsliv skattemässigt får utnyttja ettvärdeminskningsavdrag som motsvarar avanskaffningskostnaden under för inköp avmaskiner och inventarier,2. att beslutar att skatten på reavinster påaktier och andra finansiella instrument som beskattas enligtaktievinstreglerna skall vara fr.o.m. den 1 januari1994,3. att beslutar att skattesatsen på avkastning avkapitalförsäkringar och på värdepappersfonder skall vara30 % fr.o.m. ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likformighet i beskattningen avarbete och kapital.
mot · GH02Sk6 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen Regeringen föreslår i rubricerade proposition bl a attföretagens avsättningar till skatteutjämningsreservavskaffas. Hälften av avsättningarna skall skattefritt fåavsättas till eget kapital. För att förhindra skatteplaneringföreslås en spärregel. Denna innebär att 1994 årssurvavsättning minskas med avsättningen 1993 och attmellanskillnaden tas upp till beskattning.En regel med denna verkan synes befogad. Det är dockoacceptabelt att de företag utestängs som, trots att underlagförelegat, avstått från survavsättningar vid 1993 årstaxering.Lagrådet anser att regleringen kan få mycketslumpartade effekter och ifrågasätter om den uppfyllerrimliga krav på en likformig beskattning. Undertecknaddelar lagrådets bedömning.Regeringen bedömer att en spärregel är nödvändig. Manskriver i propositionen att förslaget inte är genomförbartutan en spärregel.Vidare påpekar man att den som valt att skjuta uppåterföringen av uppskovsbeloppet inte kommer i en sämresituation än den som valt att återföra uppskovsbelopp ochgjort survavdrag som grundats på det återförda beloppet.Detta är måhända riktigt men det är knappast relevant isammanhanget. Det torde också röra sig om ettförsvinnande fåtal. Detta fåtal har helt frivilligt valt attskatta av uppskovsbeloppet trots att beslutinneburit att berörda företag skulle beredas möjlighet attskatta av uppskovsbeloppen under samma skattevillkor sombolagen. Avskattningen av uppskovsbeloppen är för övrigtbara en av många faktorer i sammanhanget.Regeringen gör i propositionen bedömningen att det ärviktigt att företagen i rådande ekonomiska läge inte utsättsför ytterligare avtappning av kapital. Det gäller i synnerhetde företag som får en sämre behandling genom förslagetsutformning. Soliditeten hos dessa företag är nämligenregelmässigt sämre än hos de företag som får möjlighet tillskattefri avsättning till eget kapital. Genom den lågasoliditeten är dessa företag effektivt avskurna frånlånemarknaden. Det är således av yttersta vikt att förslagetändras.Ändra spärregelnAlla företag med utrymme för survavsättningar vid 1994års taxering bör av naturliga skäl behandlas så likformigtsom möjligt. Ett sätt att uppnå detta torde vara attkomplettera lagstiftningen så att företag som inte gjortsurvavsättning 1993 vid tillämpningen av spärregeln fårberäkna en fiktiv avsättning baserad på upprättat bokslutoch/eller avgiven deklaration. Även andra lösningar kangivetvis prövas.Erforderlig lagtext får tas fram underriksdagsbehandlingen.Finansiering bör ske inom befintlig ram med tillämpningav en lägre procentsats för den del som skattefritt fåravsättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i förslaget tilllikformig behandling vid avsättning av SURV som innebärlikformig avskattning av survavsättningar i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GH02Sk7 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen Det svenska yrkesfisket hade tidigare möjligheten enligtskattelagen 1979:610 att göra avsättningar till allmäninvesteringsreserv och fartygsfond. Denna möjlighet togsbort och har inneburit en kännbarförsämring för yrkesfisket.Regeringens proposition 1993/94:50 innebär med förslagtill införande av periodiseringsfonder och expansionsmedelen begränsad förbättring jämfört med SURV.Fiskenäringen är speciell i den bemärkelsen attintäktsvariationerna är extremt höga under olika år främstp g a stora fångstvariationer över tiden. Utan fungerandereserveringsmöjligheter under gynnsamma år harfiskeföretagen svårt att överleva under sämre år. Detmoderna yrkesfisket är en mycket kapitalintensiv näringmed investeringar i motor- och vinschbyten som kräverstora investeringsbelopp. Möjligheten att via ett fondsystembygga upp sådana medel är en viktig förutsättning förinvesteringar.En lämplig lösning för yrkesfisket skulle vara införandetav möjligheten att göra reella fondavsättningar iräkenskaperna med motkonto i bank (fiskekonto) medmotsvarande villkor som gällde för yrkesfisket i lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv. En sådan lösningskulle för yrkesfisket vara mer ändamålsenlig än de merstelbenta och komplicerade förslagen i propositionen.Ett återinförande av goda reserveringsmöjligheter föryrkesfisket är av mycket stor betydelse för attfiskerinäringen skall kunna fortleva och hävda sig i eninternationell konkurrens.För den svenska skärgårds- och kustbefolkningensfortlevande krävs att det finns en livskraftig svenskfiskeflotta med stabil återväxt inom yrkesfiskarkåren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra möjligheten tillreella fondavsättningar (fiskekonto) för yrkesfisket.
mot · GH02Sk9 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen I propositionen föreslås bl a att SURV:en skallavskaffas. Detta innebär att regeringen måste ta upp fråganom regler för skadeförsäkringsbolag ur två aspekter,nämligen att förlänga den tillfälliga lösningen attgälla även vid taxering samt att föreslå hur fråganom konkurrensneutraliteten slutgiltigt skall lösas.Problemen behandlas på sid 218 i propositionen, där detformella beslutsförslaget om förlängning av den tillfälligalösningen taxering anges. Beträffande denslutgiltiga lösningen sägs i propositionen att beträffandekonkurrensneutraliteten ingen särskild åtgärd utöver desom nu föreslås erfordras.I propositionen anförs:Svårigheterna har sin grund i främst skattefördelar vidbyte av företagsform från ömsesidigt bolag tillförsäkringsaktiebolag. Särskilt de ömsesidiga bolagen haransett sig missgynnas i jämförelse med tillförsäkringsaktiebolag ombildade ömsesidiga bolag. Vid enombildning kan underlaget för survavsättning -- det egnakapitalet -- och utrymmet för avsättning till säkerhetsreservökas. De skattemässiga effekterna av utdelningskrav påaktiebolag motverkas av möjligheten till Annell-avdrag.Den viktiga bakgrunden till diskussionen döljs i satsen''kan.ëë utrymmet för avsättning till säkerhetsreserv ökas''.I sammanfattning är problemet följande.Före skattereformen hade skadeförsäkringsbolag fleramöjligheter till skattefria avsättningar i säkerhetsreserv,utjämningsfond och värderegleringsreserv. Efter reformenkunde skattefri avsättning bara ske till säkerhetsreserven.Denna reserv är limiterad, avsättningsmöjligheterna berorpå försäkringsaffärens omfattning och riskinnehåll.Beskattning av vinst uppkommer alltså närsäkerhetsreserven i ett bolag är påfylld upp till sin övregräns.Det är uppenbart att bolag med storaavsättningsutrymmen kvar i säkerhetsreserven hade enskattefördel relativt bolag med fylld säkerhetsreserv när detnya skattesystemet trädde i kraft . För de senare blirbeskattning aktuell så snart vinst uppkommer; deförstnämnda bolagen kan däremot fylla på sina reservermed vinster utan skatteavdrag.För att rimlig rättvisa skall åstadkommas mellan och å enda sidan och övrigaskadeförsäkringsföretag å andra sidan föreslås att för desenare ges möjlighet att utan skattebelastning överföra 70procent av den säkerhetsreserv som redovisades i 1990 årsbokslut till beskattat eget kapital.Genomförandet av uppdrag bör enligt minmening ske genom beslut om en särskild lag avengångsnatur. I den ursprungliga diskussionen harkonkurrenssnedvridningen beskrivits som en skillnadmellan aktiebolag och ömsesidiga bolag. Detta var naturligteftersom frågan drivits av de ömsesidiga bolagen länsförsäkringsbolagen som tillsammans med Skandiaoch dominerar den svenskaskadeförsäkringsmarknaden.Förslag till lag om återföring av säkerhetsreserv förskadeförsäkringsföretag ges i Bilaga 1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att en lag om återföring avsäkerhetsreserv för skadeförsäkringsföretag skall fastställasi enlighet med bifogat förslag.
mot · GH02So21 · 1993-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:75 Arvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. I propositionen läggs fram förslag om rätt till ersättningför privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. Ett antalkriterier ska vara uppfyllda för att ersättning ska utgå tillvårdgivaren. Bland annat omfattas inte alla specialiteter avdenna rätt till ersättning. En specialitet som saknas ärföretagsläkaren.Svensk hälso- och sjukvård genomgår för närvarandestora förändringar. Det gäller också företagshälsovårdensom i vissa avseenden tangerar hälso- och sjukvårdensområden. En av de mest påtagliga förändringarna var närstatsbidraget avvecklades. Det innebar attföretagshälsovården i ett sammanhang förlorade enbetydande del av finansieringen. Det har inneburit attföretagshälsovårdens verksamhet förändrats i fleraavseenden. Den mest dramatiska förändringen torde varaatt många företagsläkare har blivit uppsagda och fått slutainom företagshälsovården. Kunskaper och erfarenhetersom vunnits skingras nu i hög takt.Företagshälsovårdens kvalitet riskerar att försämras.Till det ska läggas att antalet anslutna tillföretagshälsovården minskar i betydande grad. Det berorpå i huvudsak två orsaker. Dels den stora arbetslösheten,där många företag och verksamheter genomförtpersonalminskningar. Men också beroende på att ettrelativt stort antal, företrädesvis mindre företag, lämnatföretagshälsovården av ekonomiska skäl.Dessa företag anser att kostnaden blivit för hög närstatsbidraget avvecklades.På goda grunder kan det göras gällande attföretagshälsovården står vid ett vägskäl. Måste man göra sigav med stora delar av läkarkåren? Och till vilkenverksamhet övergår i så fall dessa läkare? Vad blir det kvarav verksamheten?En trolig utveckling är att många företagsläkare väljeratt försöka etablera sig som husläkare. Man lämnar alltsåden specialitet som man utbildat sig för. Man tar med sigkunskaper och erfarenheter från företagshälsovården. Mendessa kunskaper och erfarenheter är i stor utsträckning enfärskvara och blir inaktuella. Ska devidmakthållas erfordras en kontinuerlig verksamhet inomspecialiteten. Men det finns snart inte mycketarbetsmarknad kvar för företagsläkare.Många hade ställt hoppet till att företagsläkarna skulleomfattas av den läkarvårdsersättning som propositionenbehandlar, och på så sätt fått möjlighet att fortsätta utövasitt yrke. Men specialiteten företagsläkare finns inte med ipropositionen.Det är nu angeläget att regeringen återkommertill med ett förslag på hur en braföretagshälsovård ska tryggas och på vilka villkorföretagsläkarna kan fortsätta att utöva sin specialitet. Detkan ske genom att företagsläkarna kommer att omfattas avläkarvårdsersättningen, eller att regeringen på annat sättlöser de problem som företagshälsovården ochföretagsläkarna står inför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att trygga företagshälsovårdenoch företagsläkarnas verksamhet.
mot · GH02So23 · 1993-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:75 Arvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Företagshälsovården är en klinisk specialitet.Den har nära anknytning till såväl allmänmedicin som tillinvärtesmedicin, yrkesmedicin och kirurgiska specialiteter,t ex ortopedi.I målbeskrivning för läkarnasspecialiseringstjänstgöring betonas beträffandespecialiteten företagshälsovård bl a kraven på bredamedicinska arbetsrelaterade kunskaper och kraven på ettbrett kontaktnät med olika sjukvårds- ochsamhällsfunktioner liksom näringsliv. Man understrykerockså den yrkesmedicinska profileringen: man talar omföretagsläkaren som ''yrkesmedicinens primärkontrakt''och den starka inriktningen mot anpassnings- ochrehabiliteringsarbete.Specialistkompetensen inom företagshälsovården ärresultatet av bred utbildning om framför alltarbetsrelaterade sjukdomstillstånd.Det finns många människor som har ett långt ochväletablerat förhållande till sin företagsläkare inte minst närdet gäller medicinska och angränsande problem medrelation till arbetsmiljö. Det finns också många som finnerdet geografiskt lämpligt att gå till företagshälsovården.Företagsläkare bör därför ingå i den krets som har rättatt fritt etablera sig som specialistläkare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagsläkares rätt att etablerasig som specialistläkare.