ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T304 · 1993-01-26 00:00:00 — De fem länen , , ,och prioriterar väg E18 mycket högt isin planering. Detta framgår klart av gemensam skrivelsetill . Väg E18 ärlänken mellan de två huvudstäderna och Oslooch binder dessutom ihop flera stora städer i Mellansverige.Det är därför mycket angeläget att E18 håller en hög ochjämn standard.Satsningar sker på upprustning av väg E18. I Värmlandslän gäller detta vägsträckan mot --Hån.Närmast i tur står vägsträckan --. Det nyamotorvägsavsnittet --öppnades i slutet av1992 för trafik. Också i län pågår upprustning avdelen Bodalen--Linnebäck. För att E18 skall bli enhögklassig stamväg i alla sin delar behövs fortsattainvesteringar. En kvarvarande ''flaskhals'' är sträckanKöping--i . Nuvarande väg är ihuvudsak med en genomsnittligdygnsbelastning på 15 000 fordon och en hög andel tungtrafik. En snabb utbyggnad av detta vägavsnitt skulleinnebära en kraftigt förbättrad framkomlighet på vägnätet iMälardalen. Antalet trafikolyckor skulle nedbringas.Med hänsyn till den höga angelägenhetsgraden förupprustningen av vägsträckan --, denallvarliga arbetsmarknadssituationen i länet ochregeringens starka önskemål om att skapa sysselsättning,borde enligt vår mening projektet geshögsta prioritet, när det gäller tilldelning av medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge utbyggnaden av E 18vägsträckan --högsta prioritet vid fördelningav tillgängliga och tillkommande medel.
mot · GG02T305 · 1993-01-26 00:00:00 — , som passerar genom , utgör enviktig nord-sydlig länk i . kommeratt ingå som en framtida del i den s.k. Bergslagsdiagonalen.Trafiken på denna väg är av betydande omfattning.Särskilt den tunga trafiken har ökatbetydligt, vilket medfört att underhålls- ochnyinvesteringsbehoven också ökar.Av miljö- och framkomlighetsskäl behövs omfattandeombyggnadsåtgärder på den del som sträcker sig genomÖstergötland, dels förbifart vid , dels i Motala.En ny förbindelse i över eller under (del av ) skulle totalt sett minska störningarna frånden nord-sydgående trafiken genom tätorten. Den skulledessutom ge bättre framkomlighet och har en stor betydelse för näringslivet i dennadel av länet.I utvecklingsprojekt () utpekas vägarsom skall ingå i ett s.k. robust vägnät. Där återfinns riksväg50 under benämningen Askersundsleden, sträckanHallsberg----har betydelse inte bara lokalt och regionalt,utan också som nationell länk. Det är därför av stor vikt atttrafiksäkerheten och framkomligheten förbättras i helavägens sträckning.Under våren 1991 beslutade om inrättandet avett speciellt infrastrukturanslag. Medlen skulle användas tillnationellt strategiska objekt och fördelas så att näringslivetskonkurrenskraft stärktes.Det konjunktur- och arbetsmarknadsläge som råderär rätt tillfälle för stora satsningar på investeringar,underhåll och nybyggnad. På så sätt främjas tillväxten,som arbetslösheten bekämpas.För närvarande pågår inom arbetet med attpeka ut ett nationellt vägnät.Från förordas att den s.k.Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden inordnas istamvägnätet. Inom det område som berörs av ledenproduceras stora godsmängder. Dessutom finns enomfattande genomgående tung trafik från sommed denna lösning får en kortare sträcka till sinamålpunkter i Syd- och . Flera regioner medallvarliga strukturella problem skulle få ''nytt blod'' genomden pulsåder som Bergslagsdiagonalen/Askersundsledenutgör. Den skulle dessutom lösa flera tätortskonflikter ochge stora miljövinster i bl.a. , och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avsätta medel för ombyggnadav ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inordna den s.k.Bergslagsdiagonalen/Askersundsdelen i stamvägnätet.
mot · GG02T306 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbyggnad av som motorväg till norska gränsen näringsliv behöver tillgänglighet för att kunnakonkurrera när nu närmar sig EG.Kommunikationerna kan bli helt avgörande för länets ochVästsveriges framtid.Ett fungerande vägsystem måste finnas i Nordensviktigaste industriregion, d.v.s. ------. I denna finns över 6 miljoner människor,omkring 9 000 industriarbetsplatser med avde skandinaviska ländernas samlade industriproduktion.E6 genom är en av hårdasttrafikerade vägar. Såväl ur miljösynpunkt som avekonomiska skäl bör vägen från via ochKöpenhamn till kontinenten byggas ut till motorväggenom Bohuslän.Regeringen bör pröva möjligheten att inom ramen försatsningarna på infrastruktur rymma en utbyggnad av E6genom till motorväg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fortsatt utbyggnad av .
mot · GG02T307 · 1993-01-26 00:00:00 — E 4:ans sträckning i Planeringen av infrastrukturen i har betydelsebåde för regiontrafiken och för transporter till och frånövriga , i synnerhet kontinenttrafiken. rollför utrikestrafiken ställer särskilda krav påtranssportsystemets effektivitet och smidighet.Med tanke på byggandet av , Sverigesnärmande till EG och den europeiska utvecklingen i övrigthar infrastrukturfrågorna fått avgörande betydelse. Förnärvarande diskuteras E4:ans sträckning genom ,med olika alternativ.Genom att studera de olika alternativen finner man attnuvarande sträckning ger hela västra med 765 000invånare motorväg till övriga landet. Förslagen tillnysträckning kommer endast mellersta och sydvästra del, d.v.s. sammanlagt 530 000 invånare. Det betyder atten ny E4 avskärmar cirka 235 000 invånare, det vill sägamotsvarande en stad av Malmös storlek. Tittar man påupptagningsområde för transporter så är det störst längs dennuvarande E4:ans sträckning.Öresundsbron är beroende av ett stortupptagningsområde av transportflöden till och från bron.Det betyder att den så kallade raka vägen riskerar att fåmotsatt effekt, eftersom den inte tillgodoser efterfrågan påtransporter.Ur miljösynpunkt är redan hårt belastat avmotorvägar. Genom en ny sträckning av ökarbelastningen på miljön ytterligare och värdefull åkermarkkommer att användas till utbyggnad av vägnätet.För del vore det billigast och lämpligast attförbättra och bibehålla E4:ans nuvarande sträckning, samtbygga ut vägen -- och förbättravägen från till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om E 4:ans sträckning i .
mot · GG02T308 · 1993-01-26 00:00:00 — Efter byggdes en del vägar i Bohusläni AK-regi. Redan befintliga vägnät förbättrades. Även nyavägsträckningar gjordes. Dessa investeringar har gjorttjänst in i nutid. Det är 1920-talets vägar som befaresav tunga lastfordon, folk på väg till och från jobbet och avtusentals sommarturistande. Självklart klarar inte 1920-talets vägar 1990-talets trafik.Jag föreslår i denna motion, , attstaten måste ta ett särskilt ansvar för bohuslänetsinfrastruktur, dels på grund av arbetslöshetssituationen,men dels också för att landskapet har ett eftersatt läge påvägsidan vilket inte minst gäller läns- och riksvägar.Några av de mest angelägna projekten är följande:Väg 161 --Torp Väg 164 inom Väg 174Kungshamn--Halliden Väg 734 --Väg 44inom BohuslänNågra kommentarerVäg 161 är i stort en förbindelse mellan (E6)och . har trafikökningen varitavsevärd beroende på att en färjelinje öppnats överGullmarn mot och att ett köpcentrum etablerats vidTorp, . Vägen har också fått ett stort tillskott avfordon från / . Därtill kommer en storbefolkningsökning i en region som är populär hos sommar-och årsboende.Den aktuella vägen har trots trafikpåslaget inte gettshögre standard. fördes överläggningarom en ny sträckning av vägen men inget har hänt.Väg 164 förbinder i stort /medBohuslän och har stor betydelse bl a med tanke påomfattande timmertransporter från inlandet mot kusten.Vägen håller bra standard på Dalslandssidan, men störredelen av sträckningen på bohussidan är undermålig och harnedsatt bärighet.Väg 174 är undermålig, smal och krokig. Förutom att detär en turistled används vägen för omfattande transporter tilloch från kustens fiskelägen.Väg 734 avser medel till fullföljande av påbörjat projektVarekil--. Denna till stor del nya väg kan gesysselsättningseffekter för västra . Inte minstvarvsnäringen är i behov av goda vägar för att transporteraut båtar som byggs vid varv längs kusten.Beträffande är det en trafikpulsåder somförbinder / medUddevalla/. Trafikflödets upptagningsområde kandock sägas vara från i norr till i söder.Vägen är förbättrad inom . Jag föreslår planeras för motorväg med början påbohussidan, där problemen är störst.Inledningsvis betonades arbetslöshetsläget. Helt kortkan läget inom och norrut i länetbetecknas som mycket mörkt. Några siffror: I gårvar 10:e invånare utan jobb. I är arbetslöshetenför vissa yrkesgrupper upp emot . Generellt är var 12:elänsbo utan arbete.Att satsa på vägbyggen är att satsa . Attförbättra vägarna inom denna del av bohuslänet ger ocksåmånga arbetslösa en meningsfull sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på angivna vägprojekt iBohuslän.
mot · GG02T310 · 1993-01-26 00:00:00 — Framtiden kräver samordning av väg-, järnvägs-, sjö-och flygtrafik.Räta linjen är en naturlig del i ett trafiknät anpassat tilldenna samordning. Det är en viktig förbindelselänk i detnationella vägnätet och spelar en betydelsefull rollför regional balans i det folkrika, starkt industrialiseradeoch expansiva östra linjen följer nu den sträckning som markeras meden grov linje på kartan. Vissa sträckor har acceptabelstandard. Ombyggnader och förbättringar behövs i förstahand på sträckan och vid Sala. Omläggning avRäta linjen föreslås ske enligt det streckade alternativet, vidKatrineholm.RÄTA LINJENen nationell led och envägförbindelse mellan och via Eskilstunaoch Västeråsden kortaste förbindelsen mellanNorrlandskusten och sydöstra viktig länk förgodstrafiken mellan och såväl västra somsödra naturlig länk i ett övergripande, effektivtvägnät med E18 och E20 och på lagom avstånd frånStockholm och Örebroär på sträckanNorrköping-Gävle kortare än motsvarandeförbindelse över och kan med olikaombyggnadsåtgärder förkortas med minst 8 kmenstrategisk led genom östra -- främstaproduktions- och konsumtionsområde -- vars befolkningbedöms öka med 500 000 personer till år 2020ger ennord-sydlig komplettering av de öst-västligainfrastruktursatsningarna i en folkrik och starktindustrialiserad region med stor utvecklingspotential.Enbart det område kartan omfattar har 900 000 invånareen led för regional balans i östra genomavlastning av nord-sydlig trafik över Stockholmsområdetger östra en naturlig koppling tillÖstersjöhamnarna i , och Gävlesamt till inlandshamnarna i och Köpingskapargenom att sammanknyta dessa hamnar möjlighet för en storregion att få ökade kontakter såväl med Östersjöområdetsom med flod- och kanalsystem i norra delen av viktig förutsättning för en''universitetspendel'', en snabb vägförbindelse Gävle-Västerås-Eskilstuna-Linköping och med nära anknytningtill Uppsalagår till stor del genom flack terräng, vilket ären fördel för den tunga trafikenen kort () redanbefintlig förbindelse som kan byggas om och förbättras ietapper, ofta i anslutning till befintligt vägnät och medmåttliga investeringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att prioriteraupprustningen av vägnätet efter den s.k.
mot · GG02T311 · 1993-01-26 00:00:00 — Ombyggnad av , ----E 22 mellan och och vidare medanslutning till i Snogeröd och E 22:an i Fogdarödhar varit föremål för en etappvisombyggnad. Denna ombyggnad har möjliggjorts genomfram- och omflyttning av ordinarie anslag och genomtilldelning av beredskapsanslag och anslag utanförvägförvaltningens ordinarie anslagsram. (Bl.a. stöd tillnedläggningsdrabbade varvsorter).I dag är merparten av vägsträckan --Eslövutbyggd till 9 meters vägstandard med undantag för enmycket trång och besvärlig passage genom Marieholmssamhälle där utgör ''bygata'' i samhället. Likasåär största delen av vägsträckan öster om 9-metersstandard med undantag för vid utfartenfrån samt från korsningen med och vidaretill E 22:an. Dessa ''proppar'' utgör allvarligastörningar för trafiken och för den kringliggande miljön.Framförallt i är trafiksituationen heltotillfredsställande. Dessa kvarvarande trånga passagerfördröjer också ett fullt effektutnyttjande av riksväg 17.Ombyggnaden av hela väg 17 finns med ivägförvaltningens flerårsplan, men har flyttats tillbaka pågrund av minskade väganslag. Arbetsplaner förombyggnaden föreligger, men dessa får dock revideras omen lokalisering av riksbangård syd förlägges inomEslöv/. Denna fråga är av storregionalpolitisk betydelse, och det är angeläget, ur såvälnationell som regional och planeringsnivå, attlokaliseringen av riksbangården fastställes.En lokalisering av riksbangården tillMarieholmsområdet får inte fördröja en lösning avsamhällets trafikproblem men förutsätter en ny ochfördjupad planering för att via befintligt och kommandevägnät ta hand om det trafikflöde som en sådan anläggningkan förväntas alstra. Det är även i det perspektivet viktigtatt ombyggnaden av väg 17 fullföljs för att tillvaratade rationaliseringseffekter som ombyggnaden ger genombättre kommunikationer mellanLandskrona/Svalövsområdet och och somförbindelselänk till E 22 och riksväg 23.Arbetsmarknadssituationen i området gör det ocksåangeläget att förbättra pendlingsmöjligheterna mellanorterna och att öppna för en vidare arbetsmarknad.Dessutom är vägbygget en angelägensysselsättningsstimulans inom den berörda regionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att ges iuppdrag att fullfölja ombyggnaden av sträckanLandskrona----E 22 och att därvid även beakta eneventuell lokalisering av riksbangård syd inom området.
mot · GG02T312 · 1993-01-26 00:00:00 — Upprustning av vägarna 49 och 195 Goda vägförbindelser är viktiga för en regionsutveckling. Behovet av snabba och trafiksäkra förbindelserär krav som ställs i samhället.För att tillgodose industrins behov av säkra transporter,och av att snabbt nå , bör standarden på dennord-sydliga vägförbindelsen, och riksväg 49väster om förbättras. Även inom län har ettavsnitt av väg 49 en låg standard, vilket minskarmöjligheterna att utnyttja vägförbindelsen på etttrafiksäkert sätt.Under 1992 tecknade Olshammars massaindustrifraktavtal med SJ vilket innebär att massaproduktionen övervägande del fraktas med bil för omlastning tilljärnväg i . Detta medför att väg 49 inom Örebrolän utsätts för ytterligare tung och trafikintensiv belastning.För att med trafiksäkra vägförbindelser nå de kulturellaoch turistiska områdena behövs en upprustning av väg 49.Norrifrån nås i första hand med sin nationalpark.Tiveden har stora värden som rekreationsområde. Andrakulturella och turistiska värden är ochGöta Kanal. Väg 195, som har sin anslutning från väg 49,håller en god standard. är enutvecklingsbar turistbygd. Guldkroksbygden och Hökensåsär exempel på turismen inom Hjo och Tidaholmskommuner.Av regeringens budgetproposition, bilaga 7,framgår att en totalinvesteringsram och en låneram bör anvisas förinvesteringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar för perioden --2003.Investeringsramen kommer sedan att kopplas direkt till delångsiktiga investeringsplaner som , Banverketoch Länsstyrelserna upprättar . Iförslaget bör anges hur ramen skall fördelas mellanriksvägar, stomjärnvägar och länstrafikanläggningar.Med hänsyn till önskemål om en utveckladinvesteringsplanering har regeringen beslutat att utformaplaneringsprocessen på sådant sätt att kommeratt spela en aktiv roll inom planeringen innan verkensinvesteringsplaner upprättas. Åtgärder kommer också attvidtas för att förstärka rolli infrastrukturplaneringen.Regeringen kommer redan i vår att för riksdagenpresentera ett beslutsunderlag som gör det möjligt att taställning till alternativa investeringsinriktningar inomtransportsystemet. Utan att avvakta besked om kommandeinvesteringsinriktning bör redan nu uttalanödvändigheten av upprustning av och riksväg49 inom och län.Av underlaget kommer att framgå hur olika delmål,såsom effektivt resursutnyttjande, miljöhänsyn ochregional balans, kan tillgodoses vid val av olika inriktning.De i de trafikpolitiska målen inneboende konflikternakommer att lyftas fram och alternativa utvecklingar attställas mot varandra. Val av inriktning för investeringarnaoch dess betydelse för t.ex. miljömålen kommer att belysas.Det är av största värde att en samordning sker mellanLänsstyrelserna i och län, även ifråga omturistskyltning av den västra . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning vadgäller vägarna 49 och 195.
mot · GG02T315 · 1993-01-26 00:00:00 — Väl utbyggd infrastruktur attraherar näringslivet i desslokalisering, på samma sätt som en progressiv utveckling avnäringslivet skapar förutsättningar för utbyggt ochförbättrat transportsystem. Genom att avsätta tillräckligaresurser för detta ändamål skapas goda förutsättningar förframtiden.På kort sikt bidrar dessa satsningar till sysselsättning i deregioner där de genomförs. På något ger brainfrastruktur företagen lägre kostnader för sina transporter.Varor kan produceras billigare, och därmed stärksindustrins konkurrenskraft.Vägtransporter är det dominerande transportsättet,speciellt på korta sträckor. Inom landets olika regioner ärett bra vägnät en förutsättning för att skapa livskraftigaarbetsmarknader som ger sysselsättning till vår befolkning.Vägnätets beskaffenhet har stor betydelse förproduktiviteten och tillväxten. Kraven på bättreframkomlighet ökar genom industrins behov av snabba ochtidsanpassade transporter.En ökande del av resandet kommer att ske med bil ellerbuss, detta trots att den största ökningen av antalet resandeberäknas att ske med järnväg. Anledningen till detta är attdet inom stora delar av inte finns eller kommer attfinnas någon annan möjlighet.En ny väg mellan och knyter på ett förfordonstrafiken vägvinnande sätt samman mednordöstra och . Sträckan minskas liksomtidsåtgången. Såväl samhällsekonomiska som företags- ochprivatekonomiska vinster uppstår.Vägförbindelserna mellan och nordöstraSkåne och är otillfredsställande. Den tungatrafiken mellan industrier i dessa kustregioner och frånindustrier i områden däremellan tvingas välja en vägsträckasom är längre och mer kostsam än nödvändigt. Detotillräckligt utbyggda vägnätet drabbar menligt bl.a.transporter mellan Volvos industrier i ochGöteborg, transporter med skogsråvara till och färdigaprodukter från massafabriker och sågverk. Äventransporterna till och från , ochKarlshamns hamnar drabbas negativt av det otillräckligtutbyggda vägnätet.En ny väg får stor betydelse för regionens utveckling.Markaryd, , och ärutkantskommuner i sina respektive län och i behov avåtgärder som stimulerar utvecklingen. En satsning på dennaförbindelse mellan och , medsträckning över och är ett viktigt steg.För och kommuner leder en ny väg tillflera positiva effekter: Utbyte av arbetskraft ökar.Näringslivet stimuleras. Reseutbytet för inköps-, kultur-och utbildningsändamål ökar. Pendlingen är lägremellan dessa båda kommuner än mellan deras andragrannkommuner. Detta beror på den befintliga vägens lågastandard.En sammanknytning av och kaninnebära införandet av fler dagliga bussförbindelser mellanorterna. Även för fjärrbusstrafiken är en väg av storbetydelse. Möjliga framtida sträckningar är ------och --Halmstad.En bra väg mellan och är alltså ett kravför att ge sydvästra , nordöstra och Blekingeen godtagbar kollektivförbindelse med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande behovet av en bra vägmellan och för att ge sydvästra ,nordöstra och en godtagbarkollektivförbindelse med .
mot · GG02T316 · 1993-01-26 00:00:00 — I många områden i vårt land är under normala vintrarförutsättningarna goda för en vinterväghållning utanvägsalt. Exempelvis i har det uteslutandeanvänts mekaniska insatser för halkbekämpning(sandning). Även s k ishyvling med väghyvelskär har varitett naturligt inslag i vinterväghållningen.De senaste åren har de milda vintrarna medfört extremhalka under onormalt många dygn på länets vägar. Därförinledde försök med saltning, som skulle göras föratt bekämpa halka som uppkommer i omedelbar anslutningtill vintersäsongens början och slut. Saltningen syftade tillatt förhindra överraskande halka vid s k frosthalka ellerunderkylt regn.Under normala vinterförhållanden med snö och kyla ärsnöröjning utan saltning den naturliga och självklaraväghållningsmodellen.Saltning bör inte förekomma som ersättning försnöröjning. Inte ens om saltning leder till att vägbanan kanhållas fri från snö är saltning önskvärd när normalavinterförhållanden råder.Skälen för detta är att saltning i alldeles för hög gradleder till negativa kringeffekter för såväl bilister somboende och gående som uppehåller sig på eller vid vägen.Saltning utgör dessutom en onödig belastning på miljön ochmåste också av det skälet undvikas.Salt är dessutom omtyckt av de flesta djur. Bl a iHärjedalen samlas därför hundratals renar på de störregenomgående vägarna. Riskerna för kollisionsolyckormellan djur och fordon ökar dramatiskt som en följd avdetta. Också av den anledningen är det nödvändigt att saltpå vägarna används ytterst begränsat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att fårtillåta saltning av vintervägar endast när synnerliga skälföreligger.
mot · GG02T318 · 1993-01-26 00:00:00 — En nödvändig upprustning av genom Norr- ochVästerbotten pågår och nya delavsnittberäknas påbörjas under innevarande år. Dennavälbehövliga satsning på den för det nordnorrländskanäringslivet viktigaste pulsådern innebär atttransporttiderna förkortas och konkurrenskraftendärigenom ökas. Olycksriskerna blir väsentligt lägre ochmiljöstörningarna reduceras.Den absolut angelägnaste åtgärden på , sombehöver vidtas för oss från de nordligaste länen, är dock enny förbindelse från , över ochfram till nuvarande E 4 söder om . Dennaförbindelse är också livsviktig för industrierna ochservicenäringarna i norra nuvarande bron -- -- är över femtio åroch i ett skick som inte tillåter dagens tunga trafik.Vägstandarden på ömse sidor är dessutom mycket låg ochmotsvarar på intet vis dagens krav. Smal vägbana, krokigväg dragen genom flera mindre tätorter och kraftigastigningar kännetecknar genom . Dettakombinerat med bristande bärighet, somtvingar den tyngre trafiken att ta en lång omväg överHammarbron, totalt för en tur- och returresa, talarför snabba åtgärder.Kärt barn har många namnDen planerade bron vid , som också kallasHögakustenbron, har mötts av protester från särintressenboende i området kring den nya sträckningen. Förebärandemiljöskäl har man försökt stoppa projektet.Den nya bron måste dock enligt vår uppfattningverksamt bidra till en bättre miljö genom att avståndetkortas och de stora nivåskillnaderna försvinner. medför betydande reduktion av utsläppen.Alternativet, att renovera den gamla , visarsig i princip dra lika mycket pengar som den totalatrafiklösningen blir sämre.Medel måste avsättasTidigare regeringars försummelser har skadat detnordångermanländska och nordnorrländska näringslivetoch hämmat dess utvecklingsmöjligheter genom att dennaflaskhals blivit kvar. Av den nuvarande regeringensbetydande satsningar på infrastruktur måste därförtillräckliga resurser reserveras ur de i budgetpropositionenaviserade extramedlen för att åtgärda de uppenbara bristersom råder i detta område. Kommunikationsministern sägeri budgetpropositionen att ''en ny förbindelse överÅngermanälven på 4 kan förverkligas''. Vi anser attriksdagen skall besluta att den skall förverkligas medbyggstart . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av i budgetenanvisade medel för infrastruktursatsningar för attgenomföra projektet med ny bro över vidVeda med byggstart .