mot · GG02Ub68 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens En fri teologisk högskola i i och Teologiska Seminariet iLidingö har varit centra för teologisk utbildning och delvisforskning resp. 1870-talet.Huvuduppgiften har varit att utbilda pastorer ochmissionärer i och SvenskaMissionsförbundet.Utbildningen vid de båda seminarierna är enfackutbildning på högskolenivå. Studenterna är berättigadetill studiemedel. Fullbordade studier vid endera av de tvåskolorna ger allmän behörighet till forskarutbildning vidteologisk fakultet.Betelseminariet och Teologiska Seminariet svarar förutbildning av människor verksamma inom en rad olikaområden i och utomlands. Förutomförsamlingsarbete handlar det t.ex. om sjukvård, fångvård,arbete inom studieförbund, kurativ och social verksamhetoch biståndsarbete i . Mer än tusen personer somfått sin grundutbildning vid de båda skolorna är i dagyrkesverksamma inom dessa och andra områden.Kontakterna med teologisk utbildning, främst i Europaoch , är betydande. finns ettetablerat utbyte, samarbete och kontakter med lärare,forskare och studenter vid en rad teologiska högskolor it.ex. , , , , ,, , och Minneapolis.De senaste decenniernas stora förändringar ställer nyaoch ännu högre krav på dem som skall arbeta itrossamfunden och samhället. Teologiska Seminariet iLidingö och inledde därför under 1991samtal om vidgat samarbete eller samgående. Ur dessasamtal har planerna på en ny teologisk högskola, medarbetsnamnet , , växt fram.Det är meningen att den skall tillvarata det bästa i de bådaseminariernas erfarenheter som den formar enutbildning som är relevant för dagens och morgondagensbehov.Sedan hösten 1992 arbetar en styrgrupp medrepresentanter för de båda samfunden samt de bådaseminariernas skolledningar och lärarkollegier med ettutbildningsprogram som på ett nytt sätt skall kombineraakademisk kompetens, professionell bredd och konstruktivledarskapsutveckling med en pedagogik där teori ochpraktik befruktar varandra. Avsikten är att Teologiskahögskolan skall vara ett alternativ till den nuvarandereligionsvetenskapliga utbildningen vid universiteten.En fri teologisk högskola med rötterna i den svenskafrikyrkorörelsen och med stor ekumenisk öppenhet ökardärmed valfriheten för dem som önskar bedrivaakademiska studier i teologi. Den kommer attfortsätta att ge yrkesutbildning för tjänst bl.a. i de tvåsamfund som är huvudmän men också för pastoralatjänster inom sjukhuskyrkan, kriminalvården och socialtrehabiliteringsarbete.Den nya skolans uppgift blir att ge teoretisk utbildningmed praktisk inriktning. Genom ett pedagogiskt ochtvärvetenskapligt utvecklingsarbete syftar utbildningen stark integration av teori och praktik. Storaansträngningar kommer att göras för att förstärka denteologiska forskningen och utvecklingen inom områdensom är försummade, men som har stor betydelse församhälle och kyrka. Den kan t.ex. gälla kristendomensbetydelse inom människovård, livsåskådningsdebatt ochkommunikation.Ett externt utbud av kurser planeras under beteckningenÖppen Högskola. Målgruppen kan vara personer som villbearbeta, fördjupa och utveckla sina kunskaper ommänniskan och samhället genom att tillvarata de insiktersom teologin kan bidra med. Det kan exempelvis gällalärare, socialarbetare, psykologer, ungdomsledare ochmånga andra grupper. Genom samarbetet med olikaorganisationer och genom uppdragsutbildning kanhögskolans kontaktyta mot samhället breddas ytterligare.S:t Lukasstiftelsens utbildningsinstitut har redan anmältintresse av samarbete.Styrgruppen för , , harhos regeringen ansökt om rätt att utfärda dels teologiekandidatexamen om minst 160 poäng, dels högskoleexamenom minst 80 poäng. Som resultat av ett intensivt ochdjupgående utvecklingsarbete håller nu nya kursplaner förutbildningen på att färdigställas. Utbildningen skall hasamma kvalitet som den som ges vid universitetensteologiska fakultet och disputerade lärare skall ansvara förexaminationen.All verksamhet vid högskolan skall så långt som möjligtanknytas till forskning. Till skolan skall knytas ett råd förforskning, bestående av en majoritet etablerade forskareinom teologi och andra vetenskaper. En tvärvetenskapligprofil, goda kontakter med skolornas avnämare och ettredan väl etablerat utbyte av såväl lärare och forskare somstudenter med universitet och högskolor inom och utomlandet tillhör förutsättningarna för högskolans verksamhet.I prop 1992/93:1 om universitet och högskolor -- frihetför kvalitet markerade regeringen bl.a. vikten av att frånstaten fristående högskolor kan etableras och enligt klararegler få statligt erkännande. anslöt sig härtill. Iproposition 1992/93:169 om högre utbildning för ökadkompetens går regeringen vidare och preciserar de villkorsom bör gälla för att fristående högskolor skall kunna gesexamensrätt och formerna för hur det skall ske. Enligt våruppfattning uppfyller de utbildningsprogram som utformasför , , de villkor som angesi avsnitt 6.3.I prop 1992/93:1 angavs att regeringens erkännande avfria högskolor kan göras i två kategorier, nämligen de somfår examensrätt och de som dessutom får statsbidrag. Avproposition 1992/93:169 framgår att regeringen avser attsystemet för tilldelning av resurser till statliga universitetoch högskolor i princip kan tillämpas för bidrag tillfristående anordnare av högre utbildning (sid 25).Utbildningsministern har också vid sin beräkning avanslaget D 42 tagit hänsyn till ''att vissa kostnader för bidragtill fristående universitet och högskolor kan uppstå /94'' (sid 87).En ansökan om statsbidrag till Teologiska Högskolanhar ingivits till regeringen.Vi anser att det utbildningsprogram som utformats förTeologiska Högskolan innebär ett betydelsefulltkomplement till övrig teologisk utbildning i landet och attdess breda inrikting inte endast mot trossamfund utan motsamhällets behov i stort är av synnerligen stort värde och attskolan därför bör beviljas statsbidrag motsvarande det somenligt propositionen skall ges till teologisk grundutbildningi övrigt (studentpeng plus ersättning för helårsprestation).Antalet studenter kan beräknas till 120--150.Det finns anledning att påpeka att huvudmännendärmed inte befrias från ekonomiskt ansvar för högskolan,eftersom lokalkostnader -- som är en dryg andel avkostnaderna för all utbildning -- inte ingår ibidragsunderlaget. Innevarande budgetår utgår till trossamfund (SST)bidrag till Teologiska Seminariet, ochBetelseminariet med sammanlagt . som anvisatsunder trettonde huvudtiteln. Vid övergången till ett nyttutbildningsprogram med nya kursplaner och ett nyttstatsbidragssystem är det angeläget att SST-bidragetkoordineras med övergång till den nya stödordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en ny teologisk högskola medBetelseminariet och SMF:s Teologiska seminarier somhuvudmän får inrättas med de nya villkor som statsmaktenaviserat.