mot · GG02U404 · 1993-01-26 00:00:00 — av vapen kom från de permanentamedlemmarna av FN:s säkerhetsråd.Under lång tid har det varit omöjligt att föreslå eninternationell begränsning av vapenhandeln, men kriget iPersiska viken ledde till påtagliga förändringar.Många regeringar har i olika internationella organdärefter krävt en begränsning av den internationellavapenhandeln och FN har beslutat om ett begränsatvapenhandelsregister för tyngre vapen. Vi ser detta som ettförsta men inte tillfyllest steg mot en begränsning ochkontroll av den internationella vapenhandeln. Dettabegränsade register skall enligt senare beslut i FN ses överoch förslag skall läggas om dess utvidgning, t.ex. skall ocksåproduktion av vapen föras in.Generalsekreteraren har i sin rapport särskilt slagit fastatt överkapaciteten av vapen i den rika världen leder till attde säljs i den tredje världen och understrukit behovet avsärskild kontroll av privata vapenhandlare.Enligt vår mening bör en internationell global regimunder FN, som omfattar både köpare och säljare, sättas uppmed uppgift att begränsa och kontrollera deninternationella vapenhandeln.Avsikten är att begränsa den internationellavapenhandeln. För att vara heltäckande bör regimenomfatta också militär produktion, service och know-how.Varje land bör rapportera till FN om såväl sinvapenproduktion som export och import. Detta register börvara tillgängligt för alla medlemsländer. FN bör sätta uppen kunskapsbank för information om den militäraproduktionen, exporten och importen.Sverige har sommaren l99l föreslagit detta vidnedrustningskonferensen i Genève.Sverige bör i FN lägga förslag om en internationell regimför begränsning och kontroll av den internationellavapenhandeln, inklusive vapenproduktionen.Kemiska, biologiska och radiologiska vapenI nedrustningskonferensen i har sedan många årpågått förhandlingar om ett fullständigt förbud mot ochförstörelse av kemiska vapen. Kriget i ochavslöjandet av förekomsten av stora arsenaler av kemiskavapen i har på nytt visat behovet av ett stopp förkemiska vapen och en fullständigt kontroll över dem.Den l3 januari undertecknades i äntligen ett avtal,som totalförbjuder kemiska vapen; dvs produktion, lagringoch användning av kemiska vapen. har varitpådrivande i dessa förhandlingar och varitordförande för arbetsgruppen om kemiska vapen inom CD.Tyvärr saknas som undertecknare avkemivapenkonventionen. Det krävs att minst 65 stater tilll995 har ratificerat avtalet för att det skall träda i kraft.Sverige bör efter undertecknandet nu snabbt ratificeraavtalet och internationellt arbeta för att alla länderundertecknar och ratificerar kemivapenkonventionen, såatt den snabbt träder i kraft.Den existerande konventionen om biologiska vapensaknar adekvata verifikationsinstrument. Översyn skerregelbundet av konventionen. Med erfarenhet frånkemivapenkonventionen bör ta initiativ till attkonventionen om biologiska vapen förstärks mednödvändig verifikation.Inom nedrustningskonferensen i står frågan oms.k. radiologiska vapen på dagordningen. Någraradiologiska vapen existerar inte i sig, men ettkonventionellt eller kärnvapenangrepp på en civilkärnkraftsanläggning skulle fungera som ett radiologisktvapen. Därför har ställt kravet att ett förbud motradiologiska vapen också måste innehålla förbud motangrepp på civila kärnenergianläggningar.Inte minst i det tättbefolkade och nära inpåSveriges gränser finns ett stort antal kärnkraftverk meddålig säkerhet. Mot den bakgrunden är det väsentligt attSverige fortsätter att med kraft driva frågan om förbud motangrepp av kärnenergianläggningar.Särskilt inhumana vapenDe konventionella vapnen utvecklas i skuggan avkärnvapenrustningarna. Nya och sofistikeradehögteknologiska vapen med förbättrad träffsäkerhet ochminskad sprängstyrka, skapar illusionen om att krig iframtiden kommer att kunna föras utan att civilbefokningendrabbas i så stor utsträckning som den gjort . Så ärinte fallet.Men också billiga och enkla vapen utvecklas somdrabbar oskyddad civilbefolkning i krig.I år är det om inhumanavapen trädde i kraft. Konventionen begränsar och reglerarviss användning av några specifika kategorier av inhumanaeller urskillningslösa vapen såsom odetekterbara splitter,brandvapen och användningen av minor. Dennakonvention måste nu uppdateras för att vara relevant fördagens vapen.Sverige har under en lång följd av år spelat en ledanderoll i arbetet på att få till stånd begränsningar i eller förbudmot användningen av särskilt inhumana vapen. Dettaarbete måste fortsätta.LandminorUnder långvariga inbördeskrig i , ,, , , , ochKambodja spreds miljontals minor. Ofta helt utan kontroll,utan minkartor och utan hänsyn till civilbefolkningen.Hundratusentals lemlästas och dör på grund avminor som ligger kvar långt efter det att krigen tagit slut.Minan som stridsmedel liksom olika metoder för attlägga ut minor utvecklas i snabb takt. Enkla,massproducerade plastminor, som görs svåra att upptäckamed minsökare finns redan i stora mängder. Det finnsplastminor som ser ut som leksaker och som sprängs närbarn plockar upp dem. Plastminorna förstörs inte utanligger kvar långt efter det att krigen slutat och blir alltsvårare att upptäcka.USA har förbjudit all export avamerikanska landminor . bör följa detamerikanska exemplet och införa exportstopp avlandminor.Den bör dels internationellt ageraför att saneringen av minor sker i de värst drabbadeländerna och dels för en begränsning av användandet ochspridandet av landminor.LaserLasertekniken har redan fått en mycket vidsträcktmilitär användning. Den används bl.a. somavståndsmätare, i sambandssystem, målsökare och somelektroniskt motmedel.Men laserstrålen kan användas även mot människor. Detär möjligt att med hjälp av laser medvetet permanentförstöra synen på människor. En sådan utveckling ochproduktion av anti-personella laservapen har redan inletts.Sverige bör verka för ett internationellt förbud mot anti-personella laservapen.MultipelbomberUnder kriget i förekom ett omfattandebruk av s.k. multipelbomber. Ett stort antal små stridsdelaravges över en mycket stor yta på kortast möjliga tid.Stridsmetoden innebär att man avger eld mot stora ytorsnarare än mot enskilda väl definierade mål. Verkan blirdärmed urskillningslös mot allt det som råkar befinna siginom den beskjutna ytan. Inom denna vapenkategoriutvecklas och levereras snabbt allt fler system som kanantingen vara flygburna eller markbaserade.Om vapen av denna typ utnyttjas i större skala motexempelvis militära förflyttningar på vägar, kan civilaflyktingströmmar drabbas, liksom civila transporter.Avsikten med detta vapensystem är att förhindra att vissaytor utnyttjas av motparten. Riskerna för urskillningslösanvändning och för civilbefolkningen blir mycket stora. beräknas av alla vapen som släpptes från luften var olika typerav multipelbomber.Utvecklingen av dessa vapen måste uppmärksammas avdet internationella samfundet. Utvecklingen pekar mot attmultipelbomber på grund av sin relativa låga kostnad,kommer att användas i än högre utsträckning i framtiden.Sverige bör ta initiativ till att multipelbomber (clusterbombs) förs in i konventionen om särskilt inhumana vapen.En kärnvapenfri världEn värld fri från kärnvapen är inte längre ett orealistisktmål. måste strategier och metoder utarbetas för att visahur vi skall nå dit.Kärnvapnens politiska dödsattest har skrivits undergenom den rad av olika nedrustningsavtal som slutits desenaste åren. De har spelat ut sin militära roll och mist sittpolitiska berättigande. Men de är inte oviktiga.Kärnvapnen står i vägen för en ny världsordning genom sinblotta existens. Så länge kärnvapnen finns, kvarstår hotetom förintelse. Hemlighetsmakeriet kring kärnvapnenhindrar öppenhet och insyn och är därför ett hot motdemokratin. Kärnvapnens exklusivitet bidrar till att geinnehavarna stormaktsstatus.Det finns oroande tecken på att konservativa krafter idet gamla vill behålla kärnvapnen.I försöker kärnvapenetablissemangets forskareoch tekniker uppfinna nya hot i tredje världen för att kunnafortsätta utveckla nya vapen. De har redan långtframskridna planer på s.k. mini-kärnvapen, som skallkunna användas på slagfältet. Dessa vapen behöver intetestas genom kärnvapenprov då de är så små, ochvetenskapsmännen hoppas på att de därför undgårallmänhetens och politikernas intresse. Tanken är att de härvapnen snabbt skall kunna utvecklas om ''något oförutsettinträffar''.Kunskapen om kärnvapnen kommer inte att försvinna,men viljan och möjligheten att använda dem kanundanröjas. Kunskapen om kemiska och biologiska vapenkan inte heller försvinna, men trots det harinnehavarländerna satt sig ner och förhandlat i enkonstruktiv och förtroenfull anda om ett internationellttotalförbud mot dessa vapen.Kärnvapnen kan göras onödiga genom ett starkt nätverkav ekonomiskt och internationellt beroende, genom attbryta ner murar av ömsesidig misstro och skapagemensamma intressen vid sidan av själva överlevandet.Genom ekonomiskt, politiskt, veteskapligt, kulturellt,teknologiskt och ekologiskt samarbete skapas ett klimat därett internationellt förbud mot kärnvapnen kan förhandlasfram.Förslagen som följer skall ses som steg i en process somleder till en kärnvapenfri värld.ProvstoppStora framsteg har gjorts i arbetet för ettkärnvapenprovstopp. har tre av kärnvapenmakterna,, och , infört moratorier. Innandess hade en påtaglig nedgång skett i antalet prov, framförallt i dåvarande , inte minst tack vare en kraftigfolklig opinion mot hälso- och miljöriskerna. I harbeslut tagits om ett moratorium fram ochdärefter ett begränsat antal prov , då alla provskall upphöra om inget annat land startar prov igen.Aldrig någonsin förr har utsikterna varit bättre för att fåtill stånd verkliga förhandlingar om ett fullständigtprovstoppsavtal.Slutet på det och den förändrade situationeni världspolitiken har gjort det allt svårare förkärnvapenmakterna att rättfärdiga fortsattakärnvapenprov. Vem är fienden mot vilken kärnvapnenskall användas?Vid nedrustningskonferensen i presenteradeSverige en fullständig avtalstext omprovstopp. I det svenska förslaget har hänsyn tagits till densnabba tekniska utvecklingen och framstegen inomverifikationsområdet. Förslaget mottogs redan då positivtfrån flera håll på grund av sin höga tekniska kvalitet.När nu kemiavtalet framgångsrikt framförhandlats ochundertecknats och då ytterligare kraftiga nedskärningar avstrategiska kärnvapen beslutats framstår stopp för allakärnvapenprov som mer relevant än någonsin.Sverige bör därför aktivt arbeta för ett provstopp ochföreslå att förhandlingar om denna avtalstext inledsomgående, helst innan moratorierna går ut. Det är avyttersta vikt att förhandlingar inleds ,då provstoppsfrågan är intimt förknippad medspridningsproblematiken och fortlevnad. Viåterkommer till detta nedan.Det finns en vitt spridd oro för de hälso- ochmiljömässiga effekterna. FN:s kärnvapenstudie kundevisa på en del medicinska och miljömässiga effekter avkärnvapenproduktion och kärnvapenprov.Sverige bör ta initiativ i FN till att en oberoendeinternationell vetenskaplig grupp med tillgång till allarelevanta fakta skall djupare granska de medicinska ochmiljömässiga effekterna av kärnvapen.Icke-spridningsfördraget (NPT)Såväl kärnvapenmakter som icke-kärnvapenmakteranser att icke-spridningsfördraget (NPT) är mycket viktigt.I det avtalet förbinder sig kärnvapenmakterna att starta enkonkret och verklig kärnvapennedrustning mot att icke-kärnvapenstater förbinder sig att inte skaffa kärnvapen.Sverige har aktivt verkat för att så många stater sommöjligt skall ansluta sig. 1995 kommer frågan om avtaletsförlängning upp, och många länder hävdar att omkärnvapenstaterna inte inlett förhandlingar om ettfullständigt provstopp , kommer inteatt förlängas.Vi kan se en positiv utveckling medFrankrikes, och anslutning till NPT. Debåda Koreanska staterna har enats om att Korea-halvönskall vara en kärnvapenfri zon och ratificeradeNPT i april 1992.Dock ger friställandet av tusentals kärnvapenteknikeroch forskare i det upplösta , vilket ökarrisken för spridning av kärnvapen och kärnvapenteknologi,anledning till mycket stor oro. Det gör även erfarenheternafrån som visade att kontrollsystem inteär tillräckliga och måste stärkas, t.ex. genom särskildainspektioner.Att ett fåtal länder skall kunna behålla ett litet antalkärnvapen uppfattas av många som en illusion.Andra stater kommer att upptäcka att , ,, och , trots att de skrivit under fleraavtal som säger att de måste nedrusta, anser kärnvapnenvitala för sin säkerhet och sin status. Varför skullekärnvapen vara nödvändiga för amerikansk säkerhet ochinte för eller eller , kan andraländer argumentera.Små nationer kan faktiskt argumentera för att detsnarare är de som har behov av kärnvapen för balansensskull. Om dagens kärnvapenmakter fortsätter att insisterapå att behålla sina vapen under överskådlig framtid, såkommer andra stater att följa efter förr eller senare.Det viktigaste nu måste vara att förhindra spridningenav kärnvapen till flera länder. Därför måste vi ha ett globaltförbud mot kärnvapen.Sverige bör aktivt verka för en förstärkning av och för att kärnvapenmakterna lever upp tillsina förpliktelser i . bör medverka tillatt fler stater ansluter sig till NPT och att NPT-fördragetförlängs efter l995.Marin kärnvapennedrustningSom första land tog för snart ett decenniumsedan i FN upp frågan om kärnvapen till sjöss. År efter århar pekat på den stora risk som kärnvapen till sjössutgör och framfört en serie av förslag.Sverige har framfört krav om förbud mot marinataktiska kärnvapen och ett stopp för den föråldrade ochodemokratiska politiken att varken bekräfta eller förnekaförekomsten av kärnvapen ombord på fartyg vid flottbesök.Hösten 1990 föreslog att förhandlingar om ettförbud mot icke-strategiska kärnvapen till sjöss skulleinledas.USA:s ensidiga deklaration, följt av , attdra tillbaka sina taktiska kärnvapen från sina fartyg måsteses som positivt och delvis som ett resultat av Sverigesenträgna arbete i FN och det folkliga motståndet mot dessavapen i många länder runt om i världen, inte minst denordiska.Tillbakadragandet innebär dock inte att alla dessakärnvapen förstörs. En del, framför allt de farligakryssningsmissilerna, har förts i land och finns tillgängligaför utplacering . Efter det slut är dettainte tillräckligt, målet måste vara att ett förbud mot dessavapen kommer till stånd och att de förstörs underinternationell kontroll. bör aktivt verka för detta.En kärnvapenfri zon i NordenEn enhällig riksdag har under en följd av år uttalat sigför en kärnvapenfri zon i . har totaltförändrats och en kraftig kärnvapennedrustning påbörjats.Tiden är nu mogen för att aktualisera den nordiska zonen.Därtill kommer att Koreahalvön nu görs till enkärnvapenfri zon bl.a. genom aktiva medverkan ochtillbakadragande av deras kärnvapen.Å andra sidan tyder oroande uppgifter kraftig ökning av ryska kärnvapenbåtar iÖstersjön.Kärnvapenfria zoner måste ses som viktiganedrustningssteg genom att det främjar processen mot enkärnvapenfri värld.Sverige bör ta initiativet till förverkligandet av ennordisk kärnvapenfri zon snarast.Kärnvapenanvändningens olaglighetSäkerhet för framtiden kan inte bygga på tillit tillkärnvapen. Därför måste på lång sikt möjligheten tillkärnvapenanvändning elimineras.Ett viktigt politiskt steg vore att folkrättsligt förbjudaanvändning av kärnvapen. tog vid FN:s 40-årsjubileum upp frågan och ansåg att ''vi bör övervägamöjligheten att i internationell lag förbjuda användningenav kärnvapen''.Under l980-talet framstod allt tydligare att statersförhållanden till icke-användning av kärnvapenkonstituerade en begynnande process av sedvanerätt.Grunden för en ny lag, sedvane- likaväl som avtalsbaserad,existerar redan.I den nya internationella situationen är det lämpligt attutnyttja och stärka den pågående processengenom att förhandla fram internationellaöverenskommelser eller förstärka negativasäkerhetsgarantier för att ytterligare minska risken föranvändning av kärnvapen.Ett steg i denna riktning vore att allakärnvapenmakterna förband sig att inte använda kärnvapenförst. Sådana deklarationer har redan och Rysslandavgivit. Om alla kärnvapenmakter gjorde likadanautfästelser, skulle det i praktiken resultera i ett förbud motanvändning av kärnvapen.Sådana utfästelser skulle sedan följas av eninternationell överenskommelse om totalförbud motanvändningen av kärnvapen. Ett sådant absolut förbud iinternationell lag skulle utgöra bas för vidarekärnvapennedrustning, ledande till fullständigt avskaffandeav alla kärnvapen.Sverige bör framlägga förslag om icke-förstaanvändning, icke-användning och olagligförklarande avkärnvapenanvändning.FN-kontroll av kärnvapnenGenom skapades fyra nyastrategiska kärnvapenstater, varav tre som inte skrivit undericke-spridningsavtalet. Användningskoden för kärnvapnenfinns visserligen i den ryske presidentens händer, men detråder fortfarande oklarhet om hur besluten om användningav dessa vapen tas.De tre republikerna , ochKazachstan har uttalat att de ämnar lämna över kärnvapnentill . Trots detta används kärnvapnensom politiska maktinstrument av de nya staterna ochriskerar att dras in i politisk maktkamp mellanrepublikerna. Parlamentet i har t.ex. fortfarandeinte ratificerat Start I och lär därmed också fördröjaratificeringen av Start II.Utöver de strategiska kärnvapnen finns i det f.d.Sovjetunionen tusentals taktiska kärnvapen utan klarkontroll. Detta är mycket oroande. Kärnvapen kan inteförenas vare sig med säkerhet eller stabilitet, därför måstekärnvapennedrustningen fortsätta med ökad intensitet motmålet, en kärnvapenfri värld.Åren efter diskuterades i FN påförslag av att ställa kärnvapnen under internationellkontroll. Avsikten var att förhindra en okontrollerbarkärnvapenkapplöpning. Grundtankarna i planen bör nu tasupp till förnyad diskussion med anledning av den nyasituationen i världen. En början kan göras genom att ettinternationellt kärnvapenregister i FN:s regi snabbtupprättas, omfattande alla nationella arsenaler.Sverige bör i FN föreslå att kärnvapnen ställs underinternationell kontroll och att ett internationelltkärnvapenregister upprättas.Sjöburna kärnreaktorerHälften av världens cirka 900 kärnreaktorer finns påfartyg och ubåtar som tillhör de fem kärnvapenmakterna.Kärnkraftsdrivna fartyg har varit involverade ihundratals fredstida olyckor. Vad man vet ligger 8kärnreaktorer och 50 kärnvapen på havets botten som ettresultat av dessa olyckor. Enligt information som forskatsfram genom den amerikanska offentlighetspricipen(Freedom of Information Act) har åtminstone 220kärnkraftsdrivna fartyg och ubåtar varit inblandade i mer än200 olyckor 1945--1988, allt från explosioner, bränder,grundstötningar, översvämningar och kollisioner.Island har tagit upp problemen med de kärnkraftsdrivnafartygen i FN och begärt att en FN-studie skall kartläggariskerna för den miljön med sjöburna reaktorer.Sverige bör aktivt stödja det isländska förslaget.De flesta sjöburna reaktorer finns ombord på militärafartyg. De omfattas inte av samma internationellasäkerhetsregler som gäller för civila kärnkraftsdrivnafartyg. bör genom och , medverka tillatt dessa regler moderniseras och utvidgas till att omfattaockså militära fartyg.Kärnkraftsdrivna fartyg är ett miljöproblem även om deej råkar ut för olyckor eftersom de också producerarradioaktivt avfall. producerades fast avfall av det amerikanska marinakärnkraftsprogrammet.I början av 1992 avslöjades att , i strid motinternationella regler, dumpat ett dussin sjöburna reaktoreroch tiotusentals behållare med radioaktivt avfall iKarahavet. Några av reaktorerna rapporteradesfortfarande innehålla använt bränsle.Sverige bör ta upp frågan om dumpningarna i detnybildade och begära att all information omdessa läggs fram.Skrotningen av sjöburna reaktorer är ett stort problem.Ryssland, som har flest sjöburna reaktorer, har redanenorma problem med hur man skall ta hand om och göra sigav med reaktorerna och avfallet från dem. Problemen harlösts genom att de förvaras på andra fartyg tills vidare. Deandra länderna har heller inte program för slutlig förvaringav sina reaktorer och avfall. Man beräknar att till år 2020skall 401 sjöburna reaktorer skrotas, ytterligare hundratalsstår därefter i tur.Kärnkraftsdrivna ubåtar är en kvarleva från det kallakriget. Genom sin uthållighet och sitt logistiska oberoendesignalerar dessa ubåtar provokation och anfallsberedskap.De opererar vid andra länders territorialvattengränser ochibland även innanför. Dessa ubåtars uppdrag ochoperationer står i stark kontrast till den anda av öppenhetoch vilja till samarbete som börjar växa fram mellangamla fiender i öst och väst.Sverige bör, tillsammans med de övriga Nordiskaländerna, ta initiativ till en internationell expertkonferenssom tar upp och belyser det militära värdet av marinkärnkraft kontra de miljömässiga och säkerhetspolitiskasidoeffekter teknologin ger upphov till.Sverige bör verka i FN för ett förbud motkärnkraftsdrivna fartyg.6. Militären och miljönRisken för ett storkrig har dramatiskt minskat och enkraftig nedrustning pågår av såväl konventionella vapensom kärnvapen. Men andra hot växer och särskiltdå det internationella miljöhotet. Resurser som användspå den militära sidan borde kunna användas för att skydda,förbättra och återställa miljön. Dels behöver resursermobileras för att effektivt möta hotet från den globalamiljöförstörelsen, dels finns inom den militära sektornadekvata resurser som kan användas för detta ändamål.En särskild FN-studie har genomförts under svensktordförandeskap, vars eniga förslag fördes in iförberedelserna för UNCED.Några av de förslag som rapporten ger över möjlig civilanvändning av militära resurser är: satellitteknologi förövervakning av jordbruk, torka, miljö m.m.,skogsplantering och annan markvård i tredje världen, u-hjälpsinsatser bl.a. i form av transporter ochkatastrofarbete, kalkning av sjöar och skogar med hjälp avmilitära flygplan och fartyg, bekämpning av oljeutsläpp ochforsknings- och utvecklingsresurser för globalamiljöinsatser.Studien föreslog bl.a. att FN skall sätta upp eninternationell miljöräddningstrupp -- ett slags grönabaskrar -- för att rädda och återställa miljön när ett land såbegär. FN bör också fungera som en kunskapsbank förinternationellt utbyte av information om aktuella nationellaerfarenheter.Varje land bör granska vilka militära resurser som kananvändas för miljön och göra upp en nationell aktionsplan.Viktigt är att alla militära aktiviteter följer miljöregler ochlagar och att militären återställer den miljö de skadat.Vid aktualiserades rapporten i detsvenska talet, men inga konkreta förslag togs från svensksida. Motståndet från framför allt den dåvarandeadministrationen i var stort mot att ta upp militärenoch miljön under UNCED.Med den nya administrationen i kan förändringarförväntas. Dels har vicepresident fört framliknande förslag i senaten redan l990, och kongressen haranslagit för ett ''Strategic EnvironmentResearch and Development Program'', dels har ytterligareinitiativ därefter tagits om överförande av såväl medel sompersonal från militära ändamål till ettmiljöforskningsinstitut. Detta förslag har mötts av positivasignaler från den nya administrationen.Sverige bör därför i FN aktivt verka för att militäraresurser används för att rädda och återställa miljön ienlighet med förslagen i och fullfölja nationella förslag; göra upp en nationellaktionsplan för hur militära resurser kan användas förmiljön och tillse att militären återställer den miljö deskadat. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att begär att regeringen fortsätter att aktivtarbeta för internationell fred och nedrustning inom FN ochpå grund,2. att begär att regeringen ställer sinförhandlings- och tekniska kompetens till detinternationella freds- och nedrustningsarbetets förfogande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella initiativ förkonflikthantering,4.