mot · GH02Sk8 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen 1. Inledning och sammanfattningI tider av stora och växande budgetunderskott, endramatiskt hög arbetslöshet och ökande skillnader iinkomstoch förmögenhetsfördelning måste tre frågor sättasi centrum när det gäller propositionens förslag till ändradeskatteregler.1. Stärker regeringens förslag budgeten, dvs. Ökar regeringens förslag efterfrågan på arbetskraft,dvs. minskar förslagen arbetslösheten?3. Minskar regeringens förslag skillnaderna i inkomst-och förmögenhetsfördelningen?Enligt analys är svaret nej på alla trefrågorna. yrkar därför avslag påpropositionen.Vänsterpartiet föreslår att en ny utredning tillsätts kringföretagsbeskattningen. I motionen redovisar vi förslag tillinriktning för detta utredningsarbete.Bolagsskattenanpassas till EG-OECD-nivå -- i praktiken en höjning.Höjningen sker lämpligast genom att systemet medavsättning till skatteutjämningsfond (surv) avvecklas.Föratt främja investeringsviljan snabbutreds möjligheterna tillgenerella, alternativt selektiva direktavskrivningar, t.ex. förinvesteringar med särskild miljöprofil.För den mindreföretagsamheten bör tanken på en särskild bolagsform förmindre företag utredas vidare.Möjligheterna till enbegränsad kvittningsrätt för nystartade företag utreds.Med detta arbetssätt blir det möjligt att ta hänsyn tillutfallet av den reformerade företagsbeskattningenseffekter. En företagsbeskattning som ''allmänt (...) ansesvara en av världens modernaste företagsbeskattningar (...)som ger svenska företag en god utgångspunkt i denutländska konkurrensen.'' (TCOs remissvar)2. Regeringens förslag i huvuddragBeskattning av bolagsinkomstDubbelbeskattningen av utdelning på eget kapital iaktiebolagen slopas genom skattefrihet för mottagaren.Samtidigt slopas bolagens rätt till utdelningsavdrag, det s.k.Annellavdraget.Skattesatsen i bolagssektorn sänks från till 28procent. Möjligheten att göra avsättning tillskatteutjämningsreserv (surv) slopas. Gjorda surv-avsättningar avvecklas genom att hälften av avsättningarnaupplöses utan beskattningseffekter. Återstoden återförs tillbeskattning med början vid 1995 årstaxering.Ny reserveringsmöjlighet blir iställetperiodiseringsfonderna, som medger avdrag för avsättningmed högst av årsinkomsten. Fonden skallåterföras till beskattning senast femte beskattningsåret efterdet beskattningsår då avsättningen gjordes. Ingen annanförlustutjämning bakåt får göras.Reavinster i propositionenReavinstbeskattningen på aktier halveras från 25procent till . Likaledes sänksreavinstbeskattningen på allemansfonder från 20 procenttill 12,5 procent.För pensionssparande medges ytterligare lättnader.Enskilda företagareEnskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag fårskatteregler som är i princip likvärdiga med reglerna förenmansaktiebolag. Avkastningen på kapital som investerasi verksamheten beskattas i inkomstslaget kapital, fr.o.m.1995 , och inte som i näringsverksamhetmed en skatt på , s.k. positiv räntefördelning.Företagarna skall också kunna återinvestera vinstmedel iverksamheten med motsvarande låga beskattning somenmansaktiebolag (ökning av expansionsmedel).Avskattningen av uppskovsbeloppet (återföring avobeskattade reserver års skattereform) görsfrivillig även vid taxering.Nya företagUnderskott i nystartad aktiv näringsverksamhet skall deförsta fem åren få kvittas mot tjänsteinkomster. Aviseringsker om ändring av reglerna så att kvittning skallkunna ske efter generationsskiften.Regeringens finansieringSkatteförslagen innebär skattesänkningar med 3,3miljarder kronor.Finansieringen görs, enligt regeringen, genom redangjord reservering på 1,7 miljarder och genom skärpning avbeskattningen av utlandstraktamenten tas 0,5 miljarder in.Dessutom höjs folkpensionsavgiften (arbetsgivaravgiften), vilket skall ge 1,2 miljarderkronor.Vänsterpartiets överväganden 3. BudgeteffekterRegeringen anser att sänkningarna ger ettinkomstbortfall för budgeten på . Manhävdar också att 1,7 miljarder är finansierat genombudgetreserveringar.Vänsterpartiet anser att man i dagens budgetsituationmed en statsskuld och årligaoffentliga underskott på över 200 miljarder (högst i )inte kan tillstyrka skattesänkningar som försvagarstatsfinanserna ytterligare. Att som regeringen hävda reserverat i en budget i ruiner kan intebetraktas som en seriös budget- och finanspolitik.Vänsterpartiet har dock inget emot att skärpabeskattningen av utlandstraktamenten vilket skulle ge enförstärkning av statskassan med . Detär en skatteskärpning som innebär ökad likformighet iskattesystemet. Ett mycket allvarligt budgetproblem ärvidare de möjligheter till skatteplanering som förslagen ipropositionen öppnar.4. SysselsättningseffekterRegeringen hävdar att de förslag till skattesänkningarsom redovisas i propositionen är strategiskaskattesänkningar -- skattesänkningar som leder till ökadeinvesteringar och ökad sysselsättning.Vänsterpartiet, liksom många andra bedömare, är avannan uppfattning. Tidningen t.ex. följande: ''Regeringens förslag omslopad utdelningsskatt gynnar inte investeringar ochsysselsättning i .'' (10/11 1993)Motivet för regeringens förslag sägs vara att tryggakapitalförsörjningen och jobben. Det sägs i ett land därbörsen har fördubblats . Där börsennyligen slog ''all time high''.Nej, låga företags- och kapitalskatter är ingen garanti förfler jobb. Vore det så skulle inte ha problem medarbetslöshet för har redan en av lägstaföretags- och kapitalbeskattningar.4.1 BolagsskattSverige har en låg skattesats för beskattning avbolagsvinster. Detta framgår tydligt av nedanstående tabell.Skattesatser för bolagsskatt inom (avser 1993)Finland25Genomsnitt för OECD38,5Norge28Österrike39Schweiz28,5Luxemburg39,39Sverige30Portugal39,6Storbritannien33EG, genomsnitt39,7Island33Irland40Australien33USA40Nya Zeeland33Belgien40,17Frankrike33,33Canada45,8Danmark34Turkiet49,22Grekland35Italien52,2Holland35Japan52,4Spanien35Tyskland59,67Tabellen anger nominella skattesatser. Det effektivaskatteuttaget är vanligen lägre än de nominellaskattesatserna. effektiva skattebelastning kan t.ex.beräknas till ca. efter reserveringsmöjligheter.Anmärkningsvärt är att det är EFTA-länderna som harOECD:s lägsta nivåer för bolagsskatt. Lägst ligger ,sedan med på tredje plats. I praktiken hardock kanske det lägsta effektiva skatteuttaget efterfondavsättningar.Internationellt är de svenska företagens storareservationsmöjligheter och surv-systemet mycket udda.Vänsterpartiet anser att företagsskatten bör öka så att dennärmar sig genomsnittet i . Vi kräver inte att detsker mitt i en djup lågkonjunktur, men över tiden måste detske. Bäst sker det genom att avveckla systemet medskatteutjämningsreserv (surv).Vänsterpartiet menar att det krävs en övergångsperiodoch tillfälliga lösningar för upplösningen av surv-reserverna. De mer precisa reglerna för denna avskattningoch upplösning av surv-reserverna bör bli föremål förutredning inom den nya utredning förföretagsbeskattningen som föreslår. Enförutsättning är dock att alla medel inom surv-systemet skallåterföras till beskattning. Vi vänder oss i enlighet meddenna principsyn också mot tanken på att införaperiodiseringsfonder.4.2 Beskattning av kapitalinkomsterIngen kan förneka att bolagsskatten i är låg.Företrädare för näringslivet menar dock att det samladeskatteuttaget, dvs. skatten på företag tillsammans medbeskattningen i ägarledet, gör att det samlade skatteuttagetblir högt i . En ofta framförd tes är att man i Sverigegodtar framgångsrika företag men inte framgångsrikaföretagare/ägare.Även om denna uppfattning ofta framförs som ensanning i svensk debatt, är den vid en internationelljämförelse mycket diskutabel.Det norska redovisade i augusti1993 följande siffor för maximala skattenivåer påkapitalinkomster. Siffran inom parentes avser eftervissa avdrag, surv- och Annell-avdrag:Maximal beskattning av kapitalinkomster i vissa länder12 3UtdelningReavinst aktier effektiv skatt + bolagsskattRäntorNorge2802828Sverige51 (41)1949 (42)30Danmark66114958Tyskland5705753Holland7403560Frankrike63114518England47144840USA61246236Japan63126220Av tabellen framgår att inte har påfallande högskatt på vare sig företag eller kapitalinkomster.Gör man en jämförelse med EG får man samma bild.Nedanstående siffror redovisar den totalaskattebelastningen på utdelad vinst i och vägtgenomsnitt för EG 1991 (dvs. efter dubbelbeskattning).Siffrorna avser individer med maximal marginalskatt. För1993 avser siffran för efter sänkt kapitalskatt till 25procent.Sverige1991 = 51,0 (40,5) % (inom parentes med Annell-avdrag)Sverige1993 = 47,5 (36,3) %EG1991 = 56,8 ( , ) %4.3 DubbelbeskattningenRegeringen föreslår att den s.k. dubbelbeskattningenskall slopas. Detta skall ske genom en skattelindring påägarsidan.För närvarande har en lindring avdubbelbeskattningen vid nyemissioner, det s.k. Annell-avdraget. Denna existerande lindring ligger dock påbolagssidan och föreslås ersättas av regeringens förslag tillslopad dubbelbeskattning på ägarsidan.Som framgår ovan så är dock skatteuttaget pånäringslivet i , dvs. bolagsskatten och skatten iägarledet, dvs. dubbelbeskattningen, inte påfallande hög.Att helt slopa den s.k dubbelbeskattningen nuinnebär inte något incitament att öka investeringarna,snarare tvärtom. Att slopa dubbelbeskattningen innebär attdet blir mer attraktivt att dela ut vinstmedel istället för attinvestera dem. Om dubbelbeskattningen slopas blir det merattraktivt att dela ut vinsten. Vinsten kan då lättareanvändas för att t.ex. köpa statsskuldväxlar eller någonannan rent finansiell placering. Om dubbelbeskattningen ärkvar blir det mer intressant att investera vinsten inom detföretag där vinsten uppstått. ''Förslaget har inga positiva konsekvenser'' sägerprofessor , en av mest erfarnaskatteforskare. ''Tvärtom kommer det att höja bolagensavkastningskrav och därmed sänka investeringarna. ''(nr. 45/93)En stor del av aktierna i svenska företag (ca. ) ägsav utländska aktieägare. Det rör sig om aktier för 200miljarder kronor. Den slopade utdelningsskatten saknar allbetydelse för de utländska aktieägarna eftersom de skattari sitt hemland.Om svenska aktieägare gör bedömningen att aktiernablir mer värda när man slipper dubbelbeskattningen så kandetta leda till ökad efterfrågan och kursstegringar på aktier.Höjda aktiekurser kan i sin tur göra att de utländskaaktieägarna säljer ut aktier och tar hem sina vinster. Detriskkapital som skulle frigöras hamnar då i utlandet istället.Dubbelbeskattning är det ''klassiska'' systemet för attskatta vinster. Flera länder har efterhand övergett den s.k.dubbelbeskattningen. Andra länder, t.ex. ochNederländerna, har kvar systemet. I angerman som huvudskäl till bibehållen dubbelbeskattning attden bidrar till att göra attraktivt förutländska investeringar från såväl företag som enskilda.På sikt innebär dock ett system med dubbelbeskattningatt vinster tenderar att hållas kvar inom det företag där deuppstått istället för att investeras där det är företags- ochsamhällsekonomiskt mest effektivt.Vänsterpartiet anser därför att den utredning som viföreslår angående den samlade företagsbeskattningen börredovisa förslag till hur dubbelbeskattningen kanmildras eller slopas. anser att övervägandeskäl i så fall talar för en lättnad på bolagssidan.För att verkligen stimulera till ökande investeringar i detkorta perspektivet kan man överväga att ge möjlighet tilldirektavskrivningar för investeringar. Det kan dockifrågasättas om en sådan möjlighet ens temporärt böromfatta alla företag och branscher. tack vare den låga kronkursen, tidigareskattesänkningar och låga löneavtal, under mycket godaförutsättningar.Inom den del av industrin och företagen som arbetar mothemmamarknaden finns dock större skäl som talar förmöjligheten till direktavskrivningar för investeringar. Detsenare kan också vara motiverat för investeringar med entydlig miljöprofil.Vänsterpartiet föreslår därför att frågan om eventuelladirektavskrivningar för investeringar snabbutreds, ienlighet med vad som redovisats ovan.4.4 SmåföretagandeDet är viktigt att stärka de mindre företagens roll i densvenska ekonomin. Det gäller att stimulera tillnyföretagande men också att se till att existerande mindreföretag kan stärkas.Vi tror dock att det viktigaste för att stärka de mindreföretagen är att få upp den inhemska efterfrågan. Att fåigång hjulen även på hemmamarknaden och få in flermänniskor på den ordinarie arbetsmarknaden skulle ge denframtidstro som behövs för att stärka existerande företagoch få fart på nyföretagandet. Regeringens politik harbevisligen inte gett dessa effekter.TCO har i sitt remissvar pekat på möjligheten att skapaen ny bolagsform -- ett enklare aktiebolag -- som kan bli detmellanting som mindre företag kan använda sig av.Vänsterpartiet ser positivt på denna tanke och föreslår attden nya företagsskatteutredning som vi föreslår, får iuppdrag att närmare bereda detta förslag.Lagrådet pekar i sitt yttrande på att de förslag somregeringen lägger för att förbättra situationen för de småoch medelstora företagen betyder ett utvidgat regelverksom blir mycket komplicerat vilket kan förväntas leda tillproblem vid tillämpningen. Lagrådet anser att ytterligareansträngningar skulle ha gjorts för att förenkla systemet(propositionen sid. 171).Vänsterpartiet instämmer i denna kritik och detta ärytterligare ett skäl att avvisa regeringens förslag och sändatillbaka det för förnyad utredning. Med sitt nuvarandeförslag kommer regeringen förmodligen att görasmåföretagen ännu mer beroende av redovisningsfirmor,för att få de råd som behövs för att driva verksamhetenenligt lagens bokstav -- och goda råd är dyra.4.5 NyföretagandeVänsterpartiet är positivt till förslag för att ökanyföretagandet. Regeringens förslag till möjlighet förkvittning av underskottsavdrag mot tjänsteinkomst underde första fem åren har dock sina tydliga brister. Begränsarman inte hur stora underskott man får kvitta ökar riskernaför att vi hamnar tillbaka i ett skattesystem med storamöjligheter till manipulationer och skatteundandragande.Vänsterpartiet redovisade i samband medskattereformen att vi kan tänka oss en begränsadkvittningsrätt. Våra överväganden då grundade sig bl.a. påde särskilda problem som finns i glesbygd, och för vissakombinationsföretag.Vi vidhåller denna uppfattning och avvisar därför intekategoriskt tanken på någon form av kvittningsrätt. Vianser dock att en eventuell kvittningsrätt måste begränsassåväl vad gäller summor som tidsrymd. En rimlig nivå kanvara en begränsning t.ex. till underskott på 100 000 kronorper år, och en tidsperiod . För att systemet inteskall ge kraftiga tröskeleffekter kan avdragsrätten dessutombehöva trappas ned under en följd av år.Regeringen har när det gäller kvittningsrätten fört in enbrasklapp i propositionen om att ändringar kommer att skei lagen för att ge möjlighet tillavdrag även vid generationsskiften.Detta talar i sak för förslag om ettytterligare utredningsarbete. Det ger möjlighet att ta ettsamlat beslut vid ett och samma tillfälle. Att förutskickaändringar i förutsättningarna redan innan de nya reglernakommit från trycket har erfarenhetsmässigt aldrig visat sigvara en bra metod för att skapa företag och därmedsysselsättning.5. FördelningseffekterOmkring en halv miljon människor har under de senasteåren förlorat sina jobb. Förutom att förlora sina jobb har dedrabbats av karensdagar och nedskärningar iarbetslöshetsförsäkringen.Denna stora och utsatta grupp skulle säkert glädja sig åten tillfällig eller permanent skattesänkning. De har dockinte fått någon skattelindring -- tvärtom har denna gruppfått påtagliga skattehöjningar.Regeringen har sänkt skatten förföretag och kapital som man höjt skatten förhushållen. Enligt en redovisning i tidningen () har regeringen sänkt skatten på kapitaloch företag med ca. harregeringen höjt skatten för hushållen med ca. 40 miljarderkronor, dvs. framförallt för vanliga löntagare.Sammanställningar enligt ovanstående är vanskliga attgenomföra korrekt, men sammantaget kan regeringensnettoskattesänkningar ligga inom intervallet 5--15 miljarderkronor.Fördelningen är dock klar; det är företagen ochkapitalsidan som fått sänkningar, medan skatteuttaget påhushållen ökat. När det gäller skatteökningarna påhushållen så har så gott som samtliga dessutom drabbatproportionellt, och i vissa fall t.o.m. regressivt.Den förda skattepolitiken har utan tvekan bidragit till attöka skillnaderna i såväl inkomst- somförmögenhetsfördelningen. Det senare illustreras avnyligen publicerade siffror angående det ökandehushållssparandet. Siffrorna visar att det är de 10 procentensom har de bästa inkomsterna som står för enoproportionellt stor del, närmast huvuddelen, av detökande sparandet.Vänsterpartiet kan därför inte acceptera ytterligareskattesänkningar för aktieägarna. Särskilt inte somregeringen i andra propositioner fortsätter att lägga förslagtill skattehöjningar som belastar hushållens ekonomi.Skatteförslag som sammantaget bromsar den svagainhemska efterfrågan ytterligare.Det förvånar oss inte att Moderata samlingspartietfortsätter att driva linjen skattehöjningar för hushåll ochskattesänkningar för företag och kapital. Det är däremotmer anmärkningsvärt att övriga regeringspartier fortsätteratt sluta upp bakom den moderata skattepolitiken.Att säga nej till regeringens proposition betyder inte attföretagen/aktieägarna har stått som förlorare underden borgerliga regeringen. Här nedan visar vi på tidigarebeslut om skattesänkningar för företagen.Under den borgerliga regeringen har en rad lättnader förföretagen drivits igenom. Dit hör:Sänkt energiskatt.Företagen har befriats från energiskatt på bränslen och el.Skatten på koldioxid har sänkts till hälften av den allmännanivån. Dessa skattesänkningar har finansierats genom höjdenergiskatt för hushållen.Regeringen uppgav ett minskat skatteuttag för industrin påca. 4 miljarder kronor.Slopad fastighetsskatt på lokaler.Regeringen uppgav en minskad budgetintäkt på ca 2,1miljarder kronor.Sänkta arbetsgivaravgifter.Allmän lönavgift slopades efter 1991 (budgetförsvagning1992 = 1 mdr, 1993 = 2,3 mdr, 1994 = 2,3 mdr).Hösten 1992 beslöt regeringspartierna med stöd avsocialdemokraterna att sänka arbetsgivaravgifterna med4,från och med 1993.Sänkt kapitalbeskattning.Sänkt reavinstskatt på aktier från till från ochmed 1992 (beräknad budgetförsvagning är 840miljoner kronor).Sänkt förmögenhetsskatt.Sänkt förmögenhetsskatt och slopad förmögenhetsskatt påarbetande kapital i eget företag.Detta är inte en fullständig, men som synes en nog såomfattande, lista över skattesänkningar för företag ochkapital. Det finns inga skäl till att nu göra listan ännu längre. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:50,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny företagsskatteutredning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bolagsskatten och en avvecklingav surv-systemet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om periodiseringsfonder,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dubbelbeskattningen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktavskrivningar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagande och en enklarebolagsform,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nyföretagande och en begränsadkvittningsrätt.