mot · GG02Ub44 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Utbyggnad av högskolan i finns i en betydande enighet om att satsningpå högre utbildning är av yttersta vikt för en positivutveckling av framtid. Den socialdemokratiskaforsknings- och utbildningspolitiken har under en följd avår burit tydligt vittnesbörd om en klart markerad anslutningtill denna grundinställning. Inte minst betonas i densocialdemokratiska högskolepolitiken vikten av att samtligadelar av det nationella högskolesystemet byggs ut, någotsom innebär att betydande resurser även måste satsas påmindre högskolor.Vi utgår från att årets budgetproposition fortsätter denutbyggnad av den svenska högskolan som harbeslutat om . Enligt vår uppfattning är emellertidutbyggnaden, delvis med tanke på generellakompetensförsörjning och det nuvarandearbetsmarknadsläget, otillräcklig. Inte minst är det viktigtatt tillföra de särskilt små högskolorna ytterligare resurserför utbildning, för att det skall skapas ett nationellt starkthögskolesystem, som förmår att förse hela det svenskasamhället med välutbildad arbetskraft. Därvid är det viktigtatt tillgodogöra sig potentiella målgrupper i skilda delar avSverige samt att tillgodose arbetskraftsbehov i olika delar avriket. En högskolepolitik, som -- genom att alltför ensidigttillgodose samhällsbehov genom utbildning etablerad vid destörre enheterna -- bevisligen har en tendens att stärkastorstadsregionerna på övriga regioners bekostnad, ger inteett optimalt nationellt resultat. För rikets bästa krävs därfören fortsatt satsning på mindre högskolor.Vi socialdemokrater har därför i en nyligen lagdpartimotion till om utbildning för förnyelse ochtillväxt föreslagit bl.a. anordnande av högskoleutbildningarmotsvarande ytterligare 10 000 helårsplatser och en ökningpå ytterligare 900 platser av de kortareingenjörsutbildningarna.Högskolan i är -- efteretableringen -- fortfarande en av rikets minstahögskoleenheter med resurser för utbildning motsvarandenågra promille av de samlade nationellahögskoleresurserna. Detta förhållande är inte acceptabelt,vare sig av strukturella skäl (suboptimerad storlek med fåeller inga möjligheter till stordrift) eller av regionala(regionen behöver med sin ytterst svaga högskoletraditionmer än många ändra län den stimulans som en högskolainnebär).Vi har kunnat notera att utbildningsministerndelar vår uppfattning. I proposition 1992/93:42 har hanunderstrukit betydelsen av att de minsta högskolorna iriket, däribland högskolan i , tillförs resurser för attenheten skall ''nå upp till en omfattning på verksamhetenmed rimlig bredd i utbildningsutbudet''. Däremot bekymrardet oss djupt att det strukturella stödet ges i form avtilldelning av resurser som i propositionen får karaktär aven tillfällig satsning. Enligt vår uppfattning måste också detillförda platserna (100 platser) avse en långsiktigutbyggnad av högskolan i har redan tidigare fattat flera beslut sominnebär en fortsatt utbyggnad av härav blir enligt betänkande ''Ersättningför kvalitet och effektivitet'' (SOU 1993:3), att högskolanunder den kommande budgetperioden tillförs resursermotsvarande 186 helårsplatser, vilket innebär en samladtilldelning om ca 1 330 helårsplatser.Regeringen har i proposition 1992/93:169 om högreutbildning för ökad kompetens lagt fram förslag om dengrundläggande utbildningen för den kommandetreårsperioden. Således föreslås en utökning avutbildningen vid högskolan i med ca 200helårsstudenter (avsnitt 4.6) till ca 1 350 helårsplatser. Såvittvi kan förstå ingår emellertid de redan beslutade 186''konsekvensplatserna'' i det nya s.k. förstärkningsförslaget.Vi anser inte detta vara en tillräcklig utbyggnad utan menaratt utbildningsvolymen bör ökas med drygt 300helårsplatser , dvs. till minst 1 700 helårsplatser.Vi anser således att det högsta antalet helårsprestationersom ger ersättning skall ökas tillföljande tal:HumanioraJuridikSamhällsvetenskap3 000Naturvetenskap1 850TeknikÖvrigt240Högskolan i har en mycket''smal'' och från vissa synpunkter relativt ''sned'' struktur.De nuvarande kompetensområdena, teknik,datavetenskap, ekonomi samt moderna språk ochområdesstudier, samtliga relaterade till näringslivet,behöver kompletteras med annan typ av utbildning,exempelvis inriktad mot samhälls- och humanvetenskapsamt mot naturvetenskap. är det huvudsakligenspecialiserade fackhögskolor som uppvisar en så smalverksamhetsbas som ; jämförelsen ärändå inte adekvat eftersom dessa högskolor inom sinaområden har en bredd och ett djup som förslag till forskningsprogram inomdatorteknik och datakunskap 1993--1996 görs bl.a. engenomgång av den nationella högskolekompetensen;bortsett från universiteten och de stora tekniskaspecialhögskolorna, är det endast två mindre ochmedelstora högskolor som nämns som kompetenscentra,däribland vill nedan, huvudsakligen i anslutning till förslag ihögskolans fördjupade anslagsframställning, vilka baseraspå bedömningar som delas av länsstyrelse och andra organi regionen, föreslå en fortsatt utbyggnad av Högskolan iSkövde.Det är således viktigt att till geökade resurser för den ekonomiska och datavetenskapligautbildningen, dels moderna språk, dels s.k. områdesstudier.Vidare bör en human- och samhällsvetenskapligkompetens etableras. Således skall en sådan kompetens --förutom att den givetvis har ett egenvärde -- kunna stödja,utveckla och i vissa fall utgöra en integrerad del av programinom teknik, data- och systemvetenskap samt ekonomi. Avsärskild betydelse är i ett sådant perspektivkognitionsvetenskap (eng. cognitive science).Kognitionsvetenskap är en interdisciplinär vetenskap, somhar utvecklats ur en gemensam uppsättning problem inomämnen som psykologi, språkvetenskap, filosofi, medicinsamt i viss mån teknik och datavetenskap. Av särskilt stortintresse för existerande kompetenser inom Högskolan iSkövde är kognitionsvetenskapliga aspekter i relation till nyteknologi (exempelvis vid processtyrning ochövervakningssystem, datorstödd konstruktion ochprojektering, gränssnittet människa--dator, bildanalys,artificiell intelligens och robotteknik). Vi anser således attresurser bör tillföras för att möjliggöra etablering av etttreårigt human- och samhällsvetenskapligt program inomramen för en kandidatexamen.Även en beteendevetenskaplig kompetens, i hög gradinriktad mot förändring och lärande i företag ochorganisationer, bör byggas upp. Intressanta ämnen ärpedagogik (med inriktning mot lärande i arbete), psykologi(bl.a. inriktat mot industriella och andraorganisationsanknutna applikationer), socialpsykologi ochsociologi (med inriktning mot arbetsvetenskap).Det är vidare angeläget att studier även kan erbjudasinom det naturvetenskapliga området. En god kompetensinom detta område utgör i sig en viktig bas förtillämpningsstudier inom teknik och datavetenskap.Etablering av området är även väsentlig av skälet attflickors intresse för naturvetenskaplig utbildning är långtstörre än för teknisk utbildning; andelen flickor inomutbildning vid är också extremt låg.Högskolan i har kompetens inom ämnensom matematik och statistik. Det torde finnas godamöjligheter att bygga ut dessa ämnen samt att etablerastrukturerade studiegångar med sådant innehåll inomramen för en kandidatexamen.Slutligen krävs resurser för utbyggnad av den tvåårigaingenjörsutbildningen med ett tredje år.Sammantaget gäller att utbildningsanslaget förHögskolan i bör tillföras medel för ytterligare drygt300 helårsplatser under /94. Med hänvisning till det anförda hemställsatt anvisar medel för ytterligare minst 300helårsplatser /94 för förstärkning avutbildningen vid .