mot · GG02Jo86 · 1993-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Utsläpp av klimatgaser utgör ett av de allvarligastemiljöproblemen . Hela jorden kan komma attberöras. Människors, djurs och växters livsbetingelser kanbli föremål för drastiska omvälvningar. Klimatproblemenmåste därför tas på allvar, trots att en viss vetenskapligosäkerhet råder vad gäller exakta storheter och effekter iolika regioner.Trögheten i klimatsystemet är stor och de utsläpp somsker kommer att påverka klimatet hundratals årframåt. Det innebär kraftiga tidsfördröjningar mellanåtgärder och resultat. I detta fall bör försiktighetsprincipengälla och åtgärder för att minska klimatgaserna sättas inredan innan det vetenskapliga underlaget är fullständigt.I svensk miljöpolitik har klimatfrågan en framskjutenplats och vi har haft en starkt pådrivande roll i detinternationella arbetet. Som ett led i detta arbete beslutaderiksdagen att anta en strategi för minskadklimatpåverkan. har en rad nationella åtgärdervidtagits och internationellt har en ramkonvention omklimatförändringar förhandlats fram och skrivits under.Även på forskningsfronten har varit pådrivandeoch påbörjades ett internationelltforskningssamarbete. Det arbetet förs nu vidare i olikainternationella forskningsfora och den av regeringenaviserade samordningsgruppen för klimatrelateradforskning är ytterligare ett viktigt steg framåt.KlimatkonventionenDet är bra att regeringen nu översattklimatkonventionen och föreslagit att skallgodkänna den. Regeringens hänvisning till konventionennär det gäller våra nationella åtaganden kan emellertidtolkas som en tillbakagång för miljön, men vi förutsätter häratt även nationella mål skall utarbetas i anslutning tillklimatkonventionen. Även riksdagsbeslut måstestå då beslutade verka för att de totalakoldioxidutsläppen i inte skall överstiganuvarande nivå och att de därefter skall minska.Klimatpropositionen innehåller förvånansvärt fåkonkreta förslag. Vi vill bl.a. se en uttalad vilja att satsa påfler åtgärder inom industrin, på omställning avenergisystemet och på trafiken samt åtgärder iÖstersjöstaterna. Vi föreslår också att regeringen tarinitiativ till en internationell studie för att undersöka hurenskilda länder påverkas av de pågåendeklimatförändringarna.Internationellt arbeteDet internationella arbetet på klimatområdet måste fåfortsatt prioritet. Vi måste fortsätta att ge stöd till detvetenskapliga arbetet som vi driver de politiskafrågorna både nationellt och internationellt. Vi föreslår attden tar initiativ till en studie av hurenskilda länder påverkas av de befaradeklimatförändringarna inklusive vilka anpassningar inomexempelvis jordbruket som kan behövas. Bl.a. böreffekterna av konkreta utsläppsminskningar studeras. Vadhänder exempelvis om utsläppen minskar med 60respektive jämfört med nuvarande nivå om 25och ? Studien ska sedan ligga till grund föråtgärdsstrategier på klimatområdet exempelvis inom IPCC(International Panel for Climate Change) och INC:s(International Negotiation Committe) ram.Studien bör styras av en internationell eller regionalsamordningsgrupp bestående av forskare, beslutsfattare,industriledare och företrädare för miljörörelsen.Målsättning skall vara att förslag till globala och regionalaåtgärder tas fram och förankras på hög nivå i de olikaländerna.Vi föreslår att uppdrar åt regeringen att tainitiativ till ett sådant internationellt samarbete. Den avregeringen föreslagna vetenskapliga samordningsgruppenför klimatrelaterad forskning och utveckling ser vi som ennationell del i den av oss föreslagna internationella studienpå klimatområdet.De svenska marginalkostnaderna är högaSverige har tillsammans med sannolikt den högstamarginalkostnaden för att stabilisera koldioxidutsläppen på1990 års nivå. Det beror på att vi redan minskat utsläppenmed i förhållande till nivå. Vi har därförförhållandevis låga utsläpp både per capita och per BNP-enhet. Till de faktorer som medverkat till detta hör våromfattande användning av kärnkraft, vår internationelltsett höga beskattning av fossila bränslen, vår begränsadeanvändning av stenkol och relativt höga utnyttjande avförnybar energi (vattenkraft och biobränslen) samt våraansträngningar att hushålla med olja.Eftersom effekterna av människans utsläpp av koldioxidär globala spelar det ingen roll var på jorden som utsläppenäger rum. Följaktligen får en minskning av utsläppensamma betydelse oavsett var den inträffar. Dessaförhållanden talar för att man i första hand bör söka minskautsläppen där kostnaden är lägst. Ansvaret för attåstakomma detta måste emellertid åvila oss alla. På längresikt är det rimligt att tänka sig att alla människor på jordenfår samma rätt att använda fossila bränslen (=släppa utkoldioxid), och det innebär att våra utsläpp måste minskadrastiskt. På kort sikt -- och i avvaktan på att EG, ochJapan skall börja vidta mer effektiva åtgärder -- bör viinrikta oss på två saker; 1) att vidta åtgärder med lågkostnad här hemma och 2) att i internationell samverkan setill att potentialen för hushållning och utnyttjande avförnybara energikällor i våra grannländer på andra sidanÖstersjön tas till vara.Omställning av det svenska energisystemetRiksdagen har beslutat om en omställning av det svenskaenergisystemet. Kärnkraften skall avvecklas senast till år2010. energipolitiska överenskommelse ingickåtgärder för ny kraftproduktion,energihushållningsprogram och en strategi för minskadklimatpåverkan. Redan i överenskommelsen betonadesvikten av internationellt arbete, speciellt åtgärder iÖsteuropa. Man förutsåg också att de nationella el- ochnaturgasmarknaderna skulle växa samman till en gemensammarknad över nationsgränserna.Tidigare planer på ny kraftproduktion med uppbyggnadav ett sammanhängande gasnät i skrinladesemellertid. Avsaknad av tidpunkt för när den förstakärnkraftsreaktorn skall tas ur drift har minskat viljan att påkort sikt bygga anläggningar för ny kraftproduktion. Visstyp av produktion, framför allt från mindre kraftvärmeverk,har emellertid stimulerats genom investeringsbidrag.Det är nu angeläget ur klimatsynpunkt att ta ett förnyatgrepp över energiproduktionen. I samband med attkärnkraften avvecklas måste vi ta större andel förnybaraenergikällor i anspråk; det gäller exempelvis biobränslen.Vi måste också öka andelen gas.Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag till en mer långsiktig strategi för huroch i vilken takt nya energikällor och tekniker skall tas idrift och i det sammanhanget också ge en realistisk visionav hur energiförsörjningen skall utformasinklusive vilka styrmedel som skall användas för att nå dit.Fortsatt utbyggnad av biobränslenFör att långsiktigt skall kunna minska utsläppenav koldioxid är det nödvändigt att öka användningen avbiobränslen. Det gäller såväl större och medelstorakraftvärmeanläggningar som den enskilda vedeldningen.Utbyggnaden förutsätter emellertid att miljökraven förandra föroreningar från dessa anläggningar skärps. Särskiltgäller det små vedeldade anläggningar, där äldreanläggningar har alltför stora föroreningsutsläpp ochdessutom inte är särskilt energieffektiva för att varaacceptabla ur miljö- och hälsosynpunkt.Miljö- och hälsoproblemen med den småskaligavedeldningen, om den används för kontinuerliguppvärmning, är med nuvarande teknik alltför stora för attmotivera en kraftig utbyggnad. Det gäller framför alltutsläppen av kolväten, som med de nya rön som kommitfram, uppgår till . Dessa utsläppbidrar i hög grad till bildning av marknära ozon och utgörockså en allvarlig hälsorisk i tätbebyggelse, i de senarefallen av samma storleksordning som trafiken.Kunskaperna om metanutsläppen är dåliga, men vi vet attgamla vedpannor ger upphov till utsläpp av icke-försumbara mängder metan. De äldre pannorna hardessutom betydligt sämre verkningsgrad än de nya. Dagensteknik måste därför utvecklas för att en utbyggnad av densmåskaliga vedeldningen skall vara acceptabel i framtiden.Socialdemokraterna uppmärksammade frågan redan imiljöpropositionen 1990/91:90 och senast i åretsmiljömotion 1992/93:Jo630 där vi krävde en utredning föratt komma tillrätta med dessa problem. Vi välkomnardärför den utredning som regeringen nu föreslår.Fler angelägna åtgärder kan emellertid redan nu vidtas.Det gäller exempelvis att slå fast de nuvarande kravet påhögsta tjärhalt i nya pannor så att all nyinstallation sker meds.k. miljögodkända pannor eller braskaminer. Förnärvarande är mindre än hälften av de pannor sominstalleras miljögodkända, eftersom detta endast krävsinom stadsplanelagt område. Det har bl.a. medfört en dåliginhemsk marknad för dessa produkter och stimulansen attvidareutveckla förbränningstekniken har uteblivit.Schweiz, som har hårdare miljökrav än vi, har utvecklatbetydligt mer energieffektiva och miljövänliga pannor.Även ackumulatoreldning minskar utsläppen av lättakolväten, i nya typgodkända pannor med minst en faktor10. Det beror framför allt på att pyreldning undviks,eftersom man kan elda under en kort och intensiv period föratt värma en stor mängd vatten. Man använder ocksåmindre energiråvara, eftersom pannverkningsgraden ökarmed . Fastighetsägarna kan förnärvarande utnyttja de avdragsmöjligheter i det s.k. ROT-programmet som beslutat införa för attinstallera ackumulatortank.Naturvårdsverket kan redan nu påbörja rådgivning tillkommunerna och fastighetsägarna i denna fråga samtutarbeta nya Råd och anvisningar för att ge kommunernahjälp att minska utsläppen från den småskaligavedeldningen. Vi föreslår att som sin meninguttalar att nya Råd och anvisningar om hur utsläppen avkolväten skall minskas från små biobränslebaseradeanläggningar bör utarbetas av Naturvårdsverket.NaturgasNaturgas är ett strategiskt bränsle för framtiden när detgäller miljön. Det ger lägre koldioxidutsläpp än olja ochman kan också i ett senare skede utnyttja biogas. Gas utgördärmed en brygga mellan dagens och morgondagensenergisystem. En sammankoppling av de nuvarande nätenär en förutsättning för att (10 till ) kunnautnyttja de mycket stora tillgångar som finns i Barents hav.Mycket stränga miljökrav måste emellertid ställas vid enexploatering av naturresurser i detta område.Finska och norska bolag har kommit långt i projekteringav den s.k. nordiska gasledningen, ett rör mellanTrondheim och Åbo via och med möjlighet tillavtappning i . En ökad tillförsel av gas inombegränsade områden av innebär också att detsvenska energisystemet blir mer diversifierat och mindresårbart. En ökad användning av gas kräver attskattesystemet ses över och att den långsiktigamålsättningen att ställa om vårt energisystem står fast. Dennordiska gasledningen bör dimensioneras för engrenledning till med inkoppling på det ryskanätet. Då kan vi på lång sikt även tillgodogöra oss gas frånNordkalotten.Sverige bör verka för att den planerade gasledningenmellan och kommer till stånd och att gasenfår en avsättningsmarknad i samt attledningsnätet i hela regionen integreras.Industrins koldioxidutsläppIndustrins ansvarstagande för att minskakoldioxidutsläppen nämns knappt alls i propositionen.Naturvårdsverket presenterar emellertid flera sådanaförslag, och vi antar därför att avsaknaden av förslag främstberor på att regeringspartierna inte kunnat komma överensom åtgärderna. Ekonomiska styrmedel i form av avgifteroch skatter är ett sådant viktigt medel för att minskautsläppen av koldioxid och andra s.k. klimatgaser.Som ett resultat av regeringens och ny demokratis beslutunder sker det en kraftig sänkning av industrinsenergiskatter . Denna skattesänkning finansierasgenom motsvarande höjning av energiskatterna förhushållen och övriga sektorer inom näringslivet. Beslutetfattades med hänvisning till EG som antogs inte komma attacceptera undantag enbart för vissa branscher. Redan innanriksdagen hunnit fatta beslut med anledning avpropositionen presenterade emellertid EG-kommissionensitt förslag till energi/koloxidskatt (COM (92) 226). Därframgår att kommissionen tänker sig nedsatt skatt enbartför de mest energiintensiva branscherna.Socialdemokraterna har tidigare avvisat regeringensförslag och har i motionen om en ny ekonomisk politik1992/93:Fi203 presenterat ett annat förslag tillenergibeskattning. Vårt förslag innebär att energiskattenmaximeras i förhållande till företagens omsättning.Skattesänkningen riktas i första hand mot deenergikrävande industriföretagen och de icke-energiintensiva branscherna ges därmed fortsattaekonomiska incitament att minska energiförbrukningeninklusive koldioxidutsläppen. Därmed bibehålls demiljöstyrande inslagen.Regeringen har för avsikt att införa en skatt på nyafossileldade kraftverk för elproduktion. Vi konstateraremellertid att ett sådant förslag ytterligare skall beredas iregeringskansliet då det enligt regeringen kan vara förenatmed vissa komplikationer. Regeringen avstår från att läggaett färdigt förslag till . Mot den bakgrunden avstårvi nu från att ta ställning i denna fråga.Prövning enligt miljöskyddslagenNaturvårdsverket föreslår i sin klimatutredning attenergianvändningen vid energiintensiva industrier (somåtnjuter reducerad skatt) skall prövas enligtmiljöskyddslagen. Detta förslag finns inte heller med iregeringens proposition.Prövning enligt miljöskyddslagen har två fördelarframför att debitera den energiintensiva industrin sammakoldioxidoch energiskatter som övriga verksamheter.Företagen slipper den finansiella kostnad som skatternamedför, och miljöskyddslagen föreskriver vid prövningen skallutgå från den genomsnittliga lönsamheten i respektivebransch.Prövningen är också viktig eftersom det i deenergiintensiva företagen kan finnaseffektiviseringsåtgärder som har lägre marginalkostnad änåtgärder i andra samhällssektorer. Det vore illa omnedsättningen av koldioxidskatten och befrielsen frånenergiskatt skulle medföra att dessa samhällsekonomisktlönsamma åtgärder inte kom att utnyttjas. Itillståndsgivningen bör därför även koldioxidutsläppen ochenergianvändningen prövas.Energisnåla apparaterDe återstående kostnadseffektiva åtgärderna härhemma finns bl.a. inom området hushållsmaskiner ochapparater samt inom belysning, ventilation ochvärmeåtervinning av lokaler. För att vi skall kunna utnyttjade tekniska möjligheterna att minska elanvändningen i nyaapparater krävs normer för högsta tillåtna elåtgång.Märkning och konsumentupplysning är i detta sammanhangallt för svaga och långsamt verkande styrmedel. Regeringenbör därför verka för att EG fastställer normer för nyahushållsapparater samt viss serietillverkad utrustning förindustriell använding.MotorfordonFör nya motorfordon bör på motsvarande sätt enkombination av normer och ekonomiska styrmedel t.ex.differentierad bilaccis komma till användning. Enarbetsgrupp inom EG har arbetatmed detta, men länderna har inte lyckats komma överensom hur beskattningen skall utformas. måste aktivtdelta i detta arbete och påta sig en pådrivande roll. Vi börmedverka till att EG väljer en flexibel och kostnadseffektivmodell och att eller differentieringen av skatten blirsådan att den genomsnittliga bränsleförbrukningen kanminska med till 2005.För att inte den positiva effekten av en minskad specifikenergiförbrukning i nya fordon skall försvagas är det viktigtatt vi ser över vår egen beskattning så att den inte motverkarmålet. Det är i det sammanhanget positivt att regeringen nuser över bestämmelserna för förmånsbeskattning avtjänstebilar m. m. Vi förutsätter att bilismens höga andel avvåra utsläpp av koldioxid beaktas i detta arbete.Samverkan med BaltikumStora kostnader för att minska koldioxidutsläppen kanundvikas om man inriktar arbetet på att minska utsläppenav koldioxid där det är billigast. Den extremt dåligahushållningen med energi i gör attmarginalkostnaden för att reducera utsläppen där liggerlångt, långt under vår kostnad här hemma. I många fall kandet t.o.m. vara fråga om en ren vinst, eftersom flertaletländer numera måste köpa olja till världsmarknadspris föratt klara sin försörjning. Brist på kapital och dåligakunskaper hos aktörerna utgör det största hindret för attkomma överens om bra åtgärder.Om vi skall kunna tillgodoräkna oss våra insatser attminska koldioxidutsläpp i och andra delar avÖstersjöområdet, krävs emellertid att samarbetet skerunder kontrollerade former och att vårt gemensammagenomförande av målsättningen (joint implementation)vinner omvärldens acceptans. För att detta skall bli möjligtkrävs att vi själva såväl som våra partners sätter bindandetak för de samlade utsläppen vid olika tidpunkter.Ambitionen måste här självfallet vara att reducerautsläppen väsentligt. Vidare krävs att inte bara vi utanockså länderna i etablerar en väl fungerandestatistik över utvinning av och handel med fossila bränslen.Eftersom vi själva fattat beslut om att avveckla kärnkraftenoch dessutom gärna ser att kärnkraftverk i Litauenstängs, är det viktigt att också komma överens om hur enavveckling av kärnkraften skall kunna integreras i denlångsiktiga strategin för områdets försörjning med energi.Mycket talar för att samarbetet i så hög utsträckning sommöjligt skall ske på företagsnivå och med svenska (ellernordiska) energiföretag som motor. på ömsesidor behöver för att kunna utveckla ett sådant samarbeteär tydliga signaler om de långsiktiga spelreglerna. Dettainnebär att det nuvarande plottrandet med små summor idirektstöd till olika projekt bör få lämna plats för en modelldär de berörda svenska företagen ges incitament att självaagera.MiljöbubblaDen ovan skisserade modellen skulle kunna bygga påkonceptet om en ''miljöbubbla''. Det innebär att vi och dedeltagande länderna i öst sätter bindande tak för vårautsläpp (vid olika årtal) och att energiföretagen av sinarespektive regeringar får köpa de utsläppsrätter som rymsunder respektive tak. Eftersom möjligheterna till åtgärdermed låga kostnader är större i än hos oss, kommerde baltiska energibolagen att kunna frigöra rättigheter förförsäljning till oss. För att de skall kunna klara detta krävsemellertid att deras svenska kollegor bistår medtekniköverföring, kapital och vissa insatsvaror. Det innebäratt koldioxidrättigheter blir en baltisk exportprodukt ochatt våra energiföretag betalar genom att i joint venturestillföra kunskap, kapital och teknik.Att utforma en modell av detta slag är emellerid ingenenkel sak. Det kräver bl.a. ingående kunskaper omförutsättningarna i de deltagande länderna och modellenkan också utformas på flera alternativa sätt. Vi föreslårdärför att en modell av detta slag utreds inom ramen för denutredning om gemensam implementering som regeringenaviserar i propositionen. Utredningen bör också gesdirektiv att belysa möjligheterna att under lågkonjunkturenanvända arbetsmarknadspolitiska medel för detta ändamål.Det är bättre att använda arbetsmarknadsfondens resurserför att skapa sysselsättning inom den nu berörda svenskatillverkningsindustrin än att satsa motsvarande belopp påkontantersättning till arbetslösa industriarbetare.En samlad ÖsteuropasatsningVi ser med oro på att de som anslogsav till Östeuropasatsningen plottrasbort på en rad olika anslag. Med denna spridning avanslagna medel får man totalt sett en liten utväxling av deanvända medlen. Dessutom har regeringen endast redovisat338 av de som skullegå till åtgärder i . bör därför hosregeringen efterlysa en total redovisning av hur de anslagnamedlen använts.Det behövs en betydligt mera sammanhållen strategi omden svenska insatsen i och skall kunnafå någon mätbar effekt. Insatserna under de närmastebudgetåren bör koncentreras till några begränsadeområden. En sådan insats kan vara att bygga ettbiobränslebaserat kraftvärmeverk i någon av de baltiskastaterna. Målsättningen bör här vara att minskaoljeberoendet och att vinna praktiska erfarenheter avutvinning och användning av inhemska biobränslen.En annan punktinsats bör avse förbättrad hushållningmed olja (och andra bränslen) i någon större stad. Sådanakonkreta insatser gäller bl.a. förbättrad reglering avfjärrvärme, installation av termostater i bostäder ochlokaler, tätning, isolering och byte av fjärrvärmerör samtisolering och tätning av bostäder och lokaler. Insatserna böri första hand koncentreras till ett begränsat geografisktområde, så att man inom ramen för projektet kan studeraeffekten på energianvändningen samt förutsättningarna attetablera inhemsk kompetens och legotillverkning avutrustning och komponenter. Det är möjligt att de redananvisade medlen räcker till en insats på denna nivå underförsta året, men det är vår bedömning att ytterligare medelmåste tillföras när verksamheten når störreomfattning och de större investeringarna blir aktuella. Vianser därför att regeringen bör återkomma tillhöstriksdagen med en redovisning av läget.Vi föreslår att hos regeringen begär ett samlatprogram för Östeuropapolitiken och att åtgärderna för enmiljöanpassad energiförsörjning skall passas in i detta.Satsningen måste vara långsiktig och kräver stor volym.Den kräver också organisatorisk kompetens samtödmjukhet inför mottagande länders behov. Samtidigtmåste satsningen ha sådan dynamik att den kommer helaregionen tillgodo. Det är inget fel om många parter tjänarpå den.Våra insatser måste stimulera till egen produktion så attländerna inte långsiktigt hamnar i en beroendesituation.Det måste också grundas på hushållning och energieffektivteknik för att minska kostnaderna och användningen avfossila bränslen.Energieffektiviteten i länderna i är mycketlåg, energianvändningen i förhållandet till BNP är ungefärdubbelt så stor som i väst. Det långsiktiga miljö- ochenergisamarbetet måste i början utformas som ett stöd.Men bör det kommersiella inslaget öka, och genomatt kombinera stödet med svenska arbetsmarknadspolitiskabehov bör det vara möjligt att få ut mer än stödinsatserna.En del av insatserna kan omvandlas till svenskaindustrisatsningar och därigenom skapa sysselsättning. Ettspeciellt reservationsanslag för en miljöanpassadenergiförsörjning i bör inrättas. Denna satsningbör även samordnas med åtgärder för att minskaarbetslösheten.Samarbetet med är bådeoöverskådligt och svårgripbart, och om det av ossföreslagna programmet skall kunna sättas i sjön på ett brasätt behövs mycket kompetent ledning och samordning.Dörrar behöver öppnas i mottagarländerna och svenskaresurser och insatser behöver samordnas. En effektivledningsorganisation behövs med diplomatisk, teknisk ochekonomisk expertis. Organisationen bör vara flexibel för attorganisationernas, företagens och myndigheternaskompetens skall komma till användning. Den svenskaregeringen bör därför se över organisationen avdet svenska stödet till Baltikum.Vi föreslår att ett nytt reservationsanslag för åtgärder fören miljöanpassad energiförsörjning i /94. Detta bör tillföras ,vilket är en omfördelning av redan befintliga anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en internationell studie avklimatfrågorna m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en långsiktig strategi för vårenergiförsörjning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om små biobränsleeldadeanläggningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av gaseldningsnätet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energinormer förhushållsapparater m.m.,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energiskatter,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att koldioxidutsläppen ochenergianvändningen prövas enligt miljöskyddslagen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt arbete i syfte attinföra ekonomiska styrmedel på biltrafiken,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''miljöbubblor'' och handel medutsläppsrätter i ,10. att hos regeringen begär en redovisning avhur åtgärder för en miljöanpassad energiförsörjning iBaltikum fortskrider och hur de anslagna medlen tillÖsteuropasamarbetet använts,11.