mot · GG02A235 · 1993-01-26 00:00:00 — Medicinska hälsokontroller vid anställning I de flesta länder har man sett ett behov för samhälletatt skydda sig mot att arbetsgivarna ställer upp alltför snävakriterier för anställningar. Alltför stor frihet förarbetsgivarna har inneburit oönskade utslagningseffektersom följd.Ett område som är reglerat på olika sätt är de medicinskahälsokontroller som görs i samband med nyanställning ellerpåbörjad anställning. Här finns både regler som ärpåbjudande för vissa arbeten med extrema krav och reglersom är restriktiva för den generella kontrollen. Samhällethar ett behov av att tillse att personer med olika handikappinte onödigtvis hindras vid anställningsförfaranden, ellerslås ut från pågående anställningar.Som exempel på sådan lagstiftning kan här nämnas denlag som i kallas för Americans with Disability Act,med långtgående och detaljerade regler för hur medicinskaundersökningar får förekomma i samband medanställningar. Lagen reglerar förhållanden både före, underoch efter anställningen.Att vi i inte har liknande, sammanhållenlagstiftning beror på flera saker:Den tidigare låga arbetslösheten har inneburit enknapphet på arbetskraft som motverkat möjligheten för deprivatekonomiska företagskraven på urval att slå igenom.Arbetsmarknaden har präglats aven samverkansanda mellan parterna vilket möjliggjort avtalför ett aktivt arbete med rehabilitering inom ramen förbeslut i företagen.Olika bidragssystem för att undanröja de ekonomiskahindren för företagen att anställa personer med olikahandikapp.Den styrning som funnits för företagshälsovården i formav bidragsvillkor, avtal mellan parterna och partsinflytandei företagshälsovårdens ledning, vilket för enverksamhet med stort samhällsansvar.De senaste två åren har inneburit att alla dessaförutsättningar, på ett drastiskt sätt, förändrats. Denenskilde behöver, för att inte allvarliga utslagningseffekterskall uppstå, ett betydligt bättre skydd i lagstiftningen. Denrekordhöga arbetslösheten innebär, då konjunkturenvänder, att 400 000 personer skall ingå nya anställningar. Många avdessa har olika handikapp. Utan tvingande regler i dettaläge kan man förvänta sig allvarliga utslagningseffekter.En helt annan infallsvinkel till problemet är denmöjlighet som redan finns att genom olika tester prövamänniskors medfödda egenskaper. Genom genscreeningkan ett antal olika sjukdomar och svagheter påvisas.Även sådana som inte utbrutit utan bara ligger latent.Många ser detta som en tillgång, men jag menar att restriktivitet måste råda då det gäller att på dettadefinitiva sätt sortera människor, inte efter förvärvadeegenskaper, utan efter medfödda. Utan regler som hindrarde negativa effekterna av dessa tester riskerar vi att få inslagi vårt samhälle som liknar sådana som vi alla tidigare, medavsky, tagit avstånd från.Ett annat område där medicinsk personal blir inblandadär i samband med de allt vanligare drogtesterna, i sambandbåde med nyanställning och under pågående anställning.En etisk debatt pågår omkring behovet och formerna avdenna verksamhet.Det har visat sig att en oreglerad marknad fördrogtestning leder till svåra utslagningsfenomen påarbetsmarknader med hög arbetslöshet. Rutiner för säkerprovtagning, ansvar för rehabilitering och förebyggandeverksamhet är företeelser som inte kommer igång utantvingande regler.Jag föreslår därför, med anledning av de förändringarsom skett på svensk arbetsmarknad,att en utredning tillsättes, med uppgift att utreda vilkabehov som finns att reglera förekomsten av medicinskakontroller i arbetslivet,att utredningen skall utgå från arbetstagarensintegritetsbehov och samhällets behov av sysselsättning åtalla,att utredningen med dessa utgångspunkter skall se överbefintlig lagstiftning inom områdena arbetsmiljö, sekretess,anställningsskydd, anställningsfrämjande åtgärder ochandra regler som har giltighet inom området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredning skalltillsättas om hälsokontroller i samband med anställning.