ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02U507 · 1993-01-26 00:00:00 — Pris på transportarbetet vid offentlig upphandling I och med godkännandet av förpliktar sigSverige och övriga EFTA-länder att följa vadgäller offentlig upphandling.Enligt EES-propositionen EU 1/9.2 ''Offentligupphandling'' gäller principen billigaste anbudet såvida intevid anbudstillfället även livstidskostnader, servicegrad,miljöhänsyn mm vägts in.I slutet av åttiotalet tillsatte enutredning (Task Force) för att undersöka den inremarknadens konsekvenser för miljön. Rapporten visade attden inre marknadens dynamiska tillväxteffekter ger enökning av luftföroreningarna beroende på bl a ökattransportarbete.EES-utskottet uttrycker det i Prop. EU1 sid 131: ''FörSveriges vidkommande står valet mellan att samarbeta medEG och då på ett positivt sätt kunna bidra till ett förstärktmiljöskydd och att stå utanför samarbetet. Oavsett vilket viväljer är det troligt att miljöeffekterna av den inremarknaden drabbar oss''.Den offentliga upphandlingen i beräknasuppgå till 4 500 miljarder , d v s 12 miljarder per dag.Med de direktiv som reglerar den offentliga upphandlingeninom EG och EFTA-länderna torde detta betyda ettväsentligt ökat transportarbete.Ett sätt att nedbringa miljökonsekvenserna vid offentligupphandling är att även ta hänsyn till transportarbetet vidanbudsförfarandet, dvs att vid val av leverantör,anbudspriset multipliceras med en ''miljökonstant'' varsstorlek bestäms av vilket transportarbete som krävs för atttransportera en vara från leverantör till mottagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att UD vid fortsattaEG-förhandlingar får i uppdrag att verka för att vidoffentlig upphandling ett pris (miljökonstant) även sätts påtransportarbetet.
mot · GG02U508 · 1993-01-26 00:00:00 — Grundsatserna i den svenska alkoholpolitiken har längevarit prispolitiken och export- och importmonopolet. Fleraundersökningar har visat att ett högre pris på alkoholvarorminskar konsumtionen. Sambandet är fastställt till att enprisökning på ger mindrekonsumtion.Effekten av den strängare attityden i svenskalkoholpolitik visar sig tydligt vid en jämförelse med någraEG-länder. I dricker vi genomsnittligt rensprit per invånare. I är motsvarande siffra7,. Våra grannländer och dricker9,respektive sprit per invånare. Förfransmännen är motsvarande siffror hela 13 liter.Antalet döda i skrumplever per 100 000 invånare per åri är 3,9 personer, i 8,7, i Danmark10,9, i 27,7 och i 30,8 personer.Sambanden är uppenbara.Om anpassar alkoholpriserna till EG:smedelnivå leder det till minst 3 000 fler döda ialkoholrelaterade sjukdomar, enligt socialmedicinare , sjukhus.Ökade kostnader för ökat behov av vård skulle ligga istorleksordningen 3--, hävdarAndreasson. Samhällets totala alkoholrelaterade kostnaderskulle öka med 20--30 miljarder kronor.Både EG-motståndare och de som är positiva till denEuropeiska gemenskapen har tagit Sverigesalkoholpolitik som ett exempel i egen sak. Att anföraalkoholfrågan som ett argument för ett EG-medlemskapeller mot ett medlemskap är emellertid fel.Enligt svensk mening är nämligen alkoholmonopolenanpassade till artikel 16 i , följaktligen också tillartikel 37 i Romfördraget.I EES artikel 16 står det bland annat att ''deavtalsslutande parterna skall säkerställa att statligahandelsmonopol anpassas på ett sådant sätt att ingendiskriminering med avseende på anskaffnings- ochmarknadsföringsvillkor föreligger mellan medborgare i EG-medlemsstaterna och medborgare i EFTA-staterna. ''Enligt och är monopoltillåtna så länge de inte är diskriminerande.Alkoholmonopolen snedvrider inte konkurrensen eftersomde grundar sig på viktiga hälsooch socialpolitiskahänsynstaganden. Inom EG finns dock redan nu undantag iförbudet mot diskriminering. finns till exempeltobaksmonopol i och i Frankrike.En förutsättning för att ska kunna behållaprispolitiken och alkoholmonopolen är att man vidförhandlingarna understryker monopolens effekt påalkoholkonsumtionen i har sagt att man utgår från att regeringennoga bevakar denna fråga. Utskottet anser att''integrationsarbetet inte får bedrivas så att effektiv svenskaalkoholpolitik försvåras -- -- -- Målet för ett svensktdeltagande i den västeuropeiska integrationsprocessen börvara att de sociala och hälsomässiga strävandena inom densvenska politiken inte försvagas. ''Det är därför viktigt att just denna fråga prioriteras högti förhandlingarna inför EG-medlemskapet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att, vid förhandlingar inför ettEG-medlemskap, alkoholpolitik bör påpekas somett fungerande medel ur folkhälsosynpunkt.
mot · GG02U511 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningI ett tänkt framtida EG-medlemskap, med fri rörelse avmänniskor och varor mellan länderna, ses dagenstullkontroll både som ett symboliskt och fysiskthandelshinder. Man får dock inte luras av det symboliskavärdet i slopandet av gränskontroller.Narkotika via ÖresundI görs stora insatser, medgoda resultat som följd, i strävan att stoppa narkotikaflödetöver gränsen. Beslagsstatistiken visar tydligt att det ärekonomiskt fördelaktigt att resa till för inköp avnarkotika. Ett ytterligare faktum är, att narkotikan är meralättillgänglig utanför än inom våra gränser. Vidarekan nämnas att den narkotika som tas i samband medgränsöverskridandet ofta är betydligt mer koncentrerad (ca10 ggr) än i missbrukarleden.Den preventiva effekt en fysisk gränskontroll har, påframförallt ungdomar i , kan inte nog poängteras.Denna effekt är inte mätbar och av den anledningen glömsden ofta bort i vårt numera så resultatinriktade samhälle.Under 1991 gjorde tullen 1 561 narkotikabeslag; av dessagjordes i trafiken från . somgått, visar statistiken att beslag av tung narkotika ökar iÖresundsregionen. Det är därmed bevisat med all önskvärdtydlighet att gränskontrollen har en icke mätbar, menovärderlig, preventiv effekt.Övriga tulluppgifterUtöver dessa i sig självklara uppgifter har tullen ochkustbevakningen andra betydelsefulla uppgifter att bevaka.Låt mig endast exemplifiera i all korthet med transporter avmiljöfarligt gods, vapensmuggling och överföring av t exrabiessmittade djur till . görs mångalyckade insatser av tullpersonalen.Kontrollen mot allmänfarliga varor, vapen och denorganiserade brottsligheten får inte eftersättas. Det vore ettoerhört slöseri med samhällets resurser att inte ävenframgent använda den kompetens och de lokaler och andrafaciliteter som dagens tullkontroll kan erbjuda.Jag vill därför föreslå som yttre gränsavseende dessa omnämnda allmänfarliga varor. Orsaken ärdels att internationell trafik i stor omfattning trafikerarÖresund, dels att all tillgänglig statistik visar att narkotikakommer till oftast via ett eller ett f döstland. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär attÖresundsregionen vid ett svenskt medlemskap i som yttre gräns,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tullkontrollen i Öresund.1
mot · GG02U513 · 1993-01-26 00:00:00 — Aktiva insatser mot narkotika Det narkotikapolitiska läget i många europeiska länderär f.n. oklart. EG:s medlemsländer har tillträtt de flesta avFörenta Nationernas narkotikakonventioner (1961, 1971och 1988) och är därmed förpliktade att begränsaanvändningen av narkotika till medicinska ochvetenskapliga ändamål samt att förebygga och bekämpanarkotikamissbruk och narkotikabrottslighet. Dettahindrar dock inte att det i en del , främstNederländerna, och , har höjts starka rösterför att narkotikakontrollen skall minskas eller heltavvecklas. Mest uttalad har den hållningen varit i den s.k.Frankfurtresolutionen, som 1990 antogs av städernaAmsterdam, , och . Resolutionenhar sedermera undertecknats av 14 städer, och ytterligare 44städer samarbetar med det narkotikapolitiska nätverk sombyggts upp för det praktiska arbetet kring resolutionen.Centrala krav i resolutionen är bl.a. att handeln medcannabis (haschisch) skall släppas fri (legaliseras) samt attheroin skall förskrivas av läkare till heroinister.Legaliseringskraven är i strid med FN:snarkotikakonventioner. Varje diskussion i riktning mot enlegalisering innebär en försvagning av den samstämmighetsom är nödvändig för att ett samhälle skall kunnaupprätthålla narkotikakontrollen. För att förstå den fullavidden härav behöver man endast jämföra med vad detskulle innebära om någon annan , t.ex. denom mänskliga rättigheter eller den om barnens rättigheter,på liknande sätt skulle ifrågasättas.En särskilt stor risk är att krafterna bakomFrankfurtresolutionen lyckas utveckla sådan politisk styrkaatt de gentemot narkotikapolitiskt villrådigacentralregeringar förmår driva en permissivnarkotikapolitik lokalt och därigenom kan bidra till att deberörda metropolerna får utvecklas till enklaver därnarkotikakontrollen i praktiken upphör att fungera.Städerna kan därigenom komma att bli halvöppnamarknadsplatser för narkotikahandel.Sverige uppfattas i den kontinentala narkotikadebattensom den ledande företrädaren för en restriktivnarkotikapolitik. Inom detta område har vårt land viktigakonstruktiva erfarenheter att tillföra den europeiskautvecklingen. Rätt utnyttjade kan dessa erfarenheter bildaen modell för framgångsrikt arbete i andra länder, med alltfrån nationella polisoffensiver till lokala kommualprogram.I samband med medlemskapsförhandlingarmed EG bör regeringen redovisa svenska kontrollpolitiskaerfarenheter inom narkotikaområdet och klargöra attSverige aktivt vill medverka till en restriktivnarkotikapolitik med målet att skapa ett narkotikafrittEuropa.En annan angelägen åtgärd är att samtliga länder i EGoch EFTA tillträder Förenta Nationernasnarkotikakonventioner. Att samtliga länder i EG och EFTAtillträder konventionerna är betydelsefullt för att fåenhetlighet i narkotikalagstiftningen och inarkotikaklassningen av olika droger. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att isamband med medlemskapsförhandlingen med EG aktivtbevakar narkotikafrågan,2. att hos regeringen begär att den verkar föratt samtliga medlemsländer i EFTA och EG tillträdersamtliga narkotikakonventioner.
mot · GG02U514 · 1993-01-26 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall anmäla som utgångspunkt attSverige bibehåller offentlighetsprincipen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EGskall verka för att de principer som gäller för allmännahandlingar i också bör gälla EG:s handlingar.
mot · GG02U516 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundDet råder en stor politisk enighet om anslutningtill EG i flertalet av de politiska partiernas riksdagsgrupper.Det är bra, men det behövs mycket mer och bättreinformation för att ge allmänheten en möjlighet att självvärdera de för- och nackdelar som är förknippade med enanslutning till EG. Man måste dock inse att det är ett svårtinformationsproblem som man nog inte kan lösa utan enambitiös informationsserie i TV och radio. En sådan börgenomföras före folkomröstningen.Förslag till en rikstäckande EG-informationUtbildningsradion står till förfogande för en sådaninformation men för att den skall bli tllgänglig för flertaletmedborgare bör den kompletteras med en kurslitteratursom ej utan extra ersättning kan erhållas. Sådan litteraturkan även användas i studieförbundens cirkelverksamhet omEG. Vi föreslår därför att denna bekostas med statsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Utbildningsradion för budgetåret1993/94 under tredje huvudtiteln, E 7 anvisar 4 750 000 krför kurslitteratur till samtliga svenska hushåll i sambandmed genomförande av EG-information i TV och radio.
mot · GG02U518 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen, under anslaget E 7 inom område, föreslagit att 50miljoner kronor skall avsättas för /94avseende informationsinsatser om europeisk integration.Enligt förslaget skall fördelas tillDelegationen för informationsinsatser om europeiskintegration och till UD:s Sekretariat förEuropainformation.Vi motionärer delar regeringens bedömning om viktenav en god ''EG-information''. Självfallet är det väsentligt attolika myndigheter såsom beskrivs i budgetpropositionen fårmöjligheter att göra informationen tillgänglig för en bredallmänhet, särskilt med tanke på att vi står inför enfolkomröstning i medlemskapsfrågan. anser vi attingen aldrig så omfattande information från myndigheterkan ersätta den kunskapsinhämtning och den bearbetningav denna och andra samhällsfrågor som svensk folkbildningkan stå för. Folkbildningen kan ge svenska folket bättreförutsättningar att sätta sig in i allt vad den europeiskaintegrationen står för än kanske något annat folk. De rikamöjligheter som kan erbjudas medborgarna att delta iseminarier och kurser och samtala i studiecirklar kanknappast ersättas av någon annan metod.Folkbildningen har varit snabb att ta vara på demöjligheter att satsa på ''EG-information'' som bidrag frånDelegationen för informationsinsatser om europeiskintegration kunnat erbjuda. En rad skiftande material harproducerats och många aktiviteter initierats. Delegationenhar fått långt fler ansökningar om anslag än den kunnatbevilja.Vi motionärer anser att en större andel av medlen underanslaget E 7, Medel för information om europeiskintegration, borde tilldelas delegationen och därmedfolkbildningen. Enligt vår uppfattning borde delegationentilldelas och UD:s sekretariat . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av medlen underanslaget E7 inom verksamhetsområde.
mot · GG02U522 · 1993-01-26 00:00:00 — har skyddat delar av sitt äldremateriella kulturarv mot export. utsattesSverige för ett hårt tryck från den utländskaantikvitetsmarknaden. De följande decennierna ökadeutförseln och gav därmed upphov till ett utvidgat skyddsnätför vitala delar av det svenska kulturarvet. 1985 ledde detfram till nya lagbestämmelser. Lagen är konstruerad för attge skydd åt de mest utsatta grupperna föremål.För kulturföremål inom Nordiska Museetsansvarsområde, dvs. svenska möbler, speglar, klockor,musikinstrument och signerade fajanser samt föremål frånallmogekulturen, gäller utförsellagen utan värdegräns.Detta har skett för att skyddet skall kunna omfatta ett brettkulturarv med tonvikt på den folkliga kulturen.Bakgrunden till vårt behov av skydd mot utförsel avkulturföremål är självfallet att dessa generellt röner enstörre uppskattning, dvs. betalas bättre i utlandet än iSverige. Speciellt gäller detta det nuvarande EG-området.Endast extrema ekonomiska förhållandenhar prisnivån i legat i paritet med eller överträffatde internationella priserna. Men är nu förbi ochden svenska handeln är åter alltmer inriktad på export. Vidförhandsbedömning inför s.k. kvalitetsauktioner stopparNordiska museet av ansökningarna om exporttillstånd. Dettamotsvarade 475 föremål från skildasamhällsgrupper, vilka var av stor betydelse för det svenskakulturarvet. Endast ett fåtal av dessa nådde upp till de avEG-kommissionen föreslagna värdetrösklarna och av dessavar inget från den folkliga föremålskulturen.Inrättandet av en särskildexportkontrollgrupp inom har aktivt bidragit tillatt hålla den illegala utförseln av kulturföremål nere. Denpreventiva effekten av gruppens arbete har varit av mycketstor betydelse.Äldre svenska kulturföremål är förhållandevis prisbilligaom man jämför internationellt. Detta innebär att ingetverksamt skydd kommer att kunna ges om blirmedlem i EG och kommissionens förslag till tröskelvärdenska gälla. Endast ett ringa antal högklassiga möbler frånhögreståndsmiljö kommer att kunna bevaras i Sverigegenom att få status som nationella kulturskatter.Bland det folkliga materialet kommer inga föremål inärheten av dessa tröskelvärden.Det bedöms nu från exempelvis att detinom den svenska och utländska antikhandeln finns ett stortintresse för att få möjlighet att föra ut svenska värdefullakulturförmål som stoppas.Om det svenska gränsskyddet helt upphör förkulturföremål kommer detta sannolikt att i praktikeninnebära en omöjlighet att rädda kvar värdefulla föremål ivårt land.Det är därför av största vikt att de regler som gäller idagäven kan fortsätta att gälla om vi blir medlemmar i bör denna fråga på olika sätt aktualiseras iförhandlingar med EG om svenskt medlemskap. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsel av kulturföremål.
mot · GG02U601 · 1993-01-26 00:00:00 — är sedan ett tjugotal år ensamarbetsorganisation mellan kommuner och län på ömsesidor Kvarken i . Verksamheten finansierasgenom men även genom regionalamedel. Kvarkenregionen är känd som ett dynamiskt ochsamarbetsinriktat område -- på många sätt en föregångare iNorden. Historiskt sett har förbindelserna mellanÖsterbotten och varit nära ochintegrationsfrämjande för framförallt näringsliv och kultur.Färjetrafiken är mycket dominerande med över en miljonresenärer över Kvarken . Kvarken är det smalaste ochgrundaste området i hela . Avståndetmellan på svenska sidan och på denfinska är enbart 20 km.Kvarkenrådets program för 90-talet syftar till attförstärka samarbetet, främst för följande områden:näringslivturism och fritidservicekommunikationer, bl.a. telekommunikationer ochenergiförsörjningmiljökultur och utbildning.Rådet bedriver en omfattande projektverksamhet. Härkan speciellt nämnas miljöprojektet kring den sårbaraBottenviksmiljön som resulterade i boken ''Vad händermed ?'' Seminarier har även hållits kringförsök med att minska belastningen av miljön. Man haräven startat forskningsprojekt för att mäta det suranedfallet från atmosfären och försök med att uppskattanedfallets effekter på vattenkvaliteten i Kvarkenområdetssmå sjöar.Viktiga kommunikationsfrågor har lyfts fram i enKvarkenrapport. Det finns stora potentialer för ökat öst-västligt utbyte över Kvarken, som inte enbartkommer att begränsas att gälla mellan och Sverige.Ryssland och de baltiska staterna innebär nya och i stort settoutforskade möjligheter. Befolkningskoncentrationerna ärrelativt stora, särskilt i län, och näringslivet i de bådalänen -- län och -- är inbördeskompletterande. Transportsystemen är en mycket viktigutvecklingslänk för näringsliv och turism.Frågan om Kvarkensamarbetets fortsatta utvecklinghänger samman med dess finansiering och ekonomi. Härfinns många frågetecken och möjliga hotbilder.Ministerrådets regionalpolitiska budgetanslag ärknappt 28 milj dkr, varav 19,2 till gränsregionalasamarbetsorgan. En inbördes omprioritering och ennedskärning av anslaget till kan förväntas.Detta kommer att innebära ett mycket allvarligt avbräck fördet lyckosamma och fungerande samarbetet inomKvarkenrådet. Med tanke på kommunernas och deregionala medlemsorganens ansträngda ekonomi kan ävendetta leda till minskade resurser.Det är utomordentligt angeläget att kanfortsätta den framgångsrika verksamhet man bedrivit. Inteminst med tanke på kommande förankring i EG:sinre marknad kommer att ha en betydelsefulluppgift för att utveckla näringslivsförbindelserna i öst-västlig riktning och mellan i första hand ochVasa län. Finansieringen av verksamheten får därmed intereduceras utan bör utgå enligt tidigare normer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ett fungerandeKvarkenråd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att finansieringinom ram kan säkerställas.
mot · GG02U602 · 1993-01-26 00:00:00 — i alla nordiska länder Jag återkommer med motion i denna fråga trots attriksdagen för sin del inte var beredd att ställa upp bakomdet yrkande som jag framförde . Olika händelser och skeenden under detgångna året gör att en gemensam tid i känns ännumer angelägen.Sverige, och tillämpar samma tid.Finland däremot ligger före de tre övriga nordiskaländerna. tillämpar som ,, och . , ochDanmark tillämpar som övriga Västeuropa.Detta orsakar problem bl.a. eftersom arbetsdagen iFinland, jämfört med de övriga tre nordiska länderna, blirförkortad. Detta försvårar olika kontakter ochkommunikationer över Östersjön.Trafiken, såväl till lands som till sjöss och i luften, skullemå väl av en tidsharmonisering. En tidsmässigharmonisering av arbetsdagen skulle öka den gemensammaarbetstiden. i hela den nordiska regionen skulleockså göra det lättare att följa radio- och TV-sändningaröver gränserna. En betydande barriär i den nordiskasamhörigheten skulle raseras och det skulle kunna få storpsykologisk betydelse och underlätta den fria rörlighetenför såväl personer som varor över gränserna. Det pågår enintegrationsprocess i . Mot den bakgrunden är ettenhetligare en del i den processen.Det bör nämnas att näringslivet i de nordiska ländernaunder efterlyst en gemensam nordisk ochvästeuropeisk tid. när det pågår en omfattandeintegrationsprocess i är det viktigt, och tidpunktenden rätta, att rasera de tidsgränser som tillhör en gången tid.Frågan bör av tas upp i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensam tid i de nordiskaländerna.
mot · GG02U606 · 1993-01-26 00:00:00 — Från B2-anslaget betalas kostnader för andel tillNordiska ministerrådets budget inkl bidraget till har fastställt sin budget för år1993 till vartill kommer anslaget på . Sverigesandel har genom särskild fördelningsnyckel fastställts till37,. Eftersom de nordiska länderna redanöverenskommit om budget resp bidrag (sammanlagt ) har inga reella möjligheter attpåverka anslaget. blir bara ett transportkompaniför att effektuera anslagsäskandena.Utred verksamhetVi anser att kostnaderna för ärorimligt stora och att dessa bör kraftigt begränsas. Vi anseratt verksamhet och arbetsformer ärförlegade och ineffektiva och föreslår att regeringen tarinitiativ till att en utredning skyndsamt tillsätts med måletatt dels analysera nya arbetsformer för det nordiskasamarbetet till en väsentligt lägre kostnad än den nuvarandeoch med väsentligt reducerad byråkrati, dels analysera vilkaverksamheter som är väsentliga i ett gemensamt nordisktsamarbete och vilka verksamhetsområden som är lämpadeför nordiskt samarbete utanför ram.Nordiska Rådet har med tiden utvecklats till en otympligbyråkrati med ett stort antal parlamentariker utan verkligtinflytande. Antalet parlamentariker i börkraftigt reduceras. Parlamentarikernas möjligheter att fattabindande beslut bör analyseras. Kanske ett enda nordisktcentralt sekretariat borde inrättas? Behövs en särskildtidskrift för att täcka de nordiska ländernasinformationsbehov? Ja, frågorna är många. Kanske enutredning kan ge svaren.Vi anser att blivit en organisation medett enormt mångsyssleri. Verksamheten behöver förändras.Prioriteringar måste ske. verksamhet börfrämst ta fasta på frågor av gemensamt nordiskt intresse ochdär ett gemensamt nordiskt agerande kan ge tyngd åtnordiska krav och behov i ett europeiskt samarbete.Man bör ta fram olika modeller för hur Nordiska Rådetsarbete och beslut skall följas upp i de olika parlamenten ochav regeringarna. Om inte bara ska bli entungadministrerad byråkratisk nordisk diskussionsklubbmåste man finna en modell där rådets arbete och beslut fåren starkare ställning . I annat fall bör det nordiskasamarbetet drivas vidare i andra former än inom NordiskaRådet. Även detta bör återspeglas i en utredning av detframtida nordiska samarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda det framtida nordiskasamarbetet.