mot · GG02Fi106 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) ekonomi befinner sig i en svår situation.Produktionen minskar, de statliga finanserna visar alltstörre underskott och den finansiella sektorns problemhotar fortlevnaden för många, främst små och medelstoraföretag. Det allt överskuggande problemet är självklart attarbetslösheten växer lavinartat.Den sektor som mer än någon annan drabbas avproblemen är byggnadsverksamheten. Minskadebyggnadsinvesteringar har redan inneburit en växandegrupp arbetslösa och en kraftig utslagning av företag frånbranschen.Till den allmänna konjunkturbilden ochöverproduktionen under högkonjunkturen skall förbyggsektorns del läggas dess beroende av ett fungerandekreditväsende och bortfallet av en fungerandeförsäkringsmarknad för entreprenadgarantier.Problemen inom byggsektorn har uppmärksammats aven rad aktörer. Företag, anställda och hyresgäster har i olikasammanhang påpekat de problem som branschen, deanställda och de boende står inför.Regeringen och socialdemokraterna har gjort enuppgörelse om insatser för att stärka insatserna på ROT-området. Avsikten var att skapa 30 000 arbetstillfällen inom byggsektorn. harregeringen presenterat en proposition om infrastruktur somskulle ge 15 000 arbetstillfällen. Sedan budgetpropositionenpresenterades har förslag lämnats till somsammanlagt skulle ge 45 000 välbehövliga arbetstillfällen till byggsektorn. Närregeringen nu presenterar kompletteringspropositionenvisar den att sysselsättningen inom byggnadssektornfortfarande kommer att minska med 89 000 personer --1994.De signaler som kommer från byggsektorn pekar på attproblemen allt mer förvärras. Efterfrågan påbyggnadsverksamhet är utomordentligt låg. Den skullebehöva stimuleras med riktade insatser för att förstärkaROT-verksamheten, t.ex. vad gäller ombyggnad avbostäder.Problemen är emellertid större än att efterfrågan är låg.Även de byggen som är planerade, där efterfrågan finns ochbostäderna är sålda, stoppas . Det är bankerna som intevill eller inte förmår medverka vid finansieringen avbyggena. Det handlar om såväl de kortsiktigafinansieringarna av byggnadskreditiv som den långsiktigafinansieringen av byggen. Men det gäller ocksåmöjligheterna för små och medelstora byggföretag atthantera en situation där försäkringar förfullgörandegarantier saknas, eftersom någon fungerandemarknad för sådana inte längre existerar. EnligtByggentreprenörerna finns det uppskattningsvisbyggprojekt motsvarande 15 000 till 20 000 lägenheter, som saknar slutlig finansiering.Vi menar att situationen är alarmerande. Det krävskraftfulla åtgärder för att få fart på byggnadsverksamheten,ett ROT-program som skapar 30 000 arbetstillfällen, åtgärder inom kreditväsendet somgör att bankerna förmår medverka vid finansieringen avbyggnadsverksamhet och att staten medverkar till bildandetav ett entreprenadgarantibolag.Ett ROT-program kan innehålla en rad åtgärder. Dethandlar om reparationer av offentliga lokaler men också omett tvåårigt program för ROT-verksamhet inombostadssektorn. En sådan stimulans kan lämpligen skegenom en statlig lönesubvention, somupphandling och prissättning sker på en fungerandemarknad. Det väsentliga är att byggherrar ochentreprenadföretag får besked om inriktningen på sådanaåtgärder.Bankväsendet måste snabbt ges förutsättningar för attkunna fungera som de kreditinstitut som de ska vara. Olikaåtgärder är tänkbara. Staten kan ta över fastigheter varsbelåning överstiger nuvarande värde och därmed befriabankerna från besvärande krediter, vilket stärkerbankernas kapitaltäckningsgrad. Staten kan ocksåmedverka till mer omfattande kreditgarantier.Staten bör ta ansvar för att det bildas ettentreprenadgarantibolag. Ett sådant bolag kan tillskapasantingen genom att försäkringsbolagen eller exempelvisSBAB tillskjuter riskkapital. Riskkapitalbolagen ochBure kan därutöver medverka med kapital i ett sådantbolag. Det väsentliga är inte den exakta tekniskautformningen utan att bolaget förverkligas inom kort.Sådan garantigivning har en låg risk, ger stor utväxling ibyggnadsverksamheten och kan därmed medverka till atträdda företag och arbetstillfällen inom sektorn. Statensansvar är att se till att bolaget blir verklighet.Om inget görs hotar en hel bransch att säcka ihop. Ettmycket stort antal små och medelstora byggföretag,byggmaterialföretag och andra bolag som är relaterade tillbyggnadssektorn kommer att försvinna från marknaden.Sysselsättning går därmed förlorad liksom kompetens ochorganisation. Byggentreprenörsverksamheten, som hittillskännetecknats av konkurrens på såväl nationell somregional och lokal nivå, hotar att bli en bransch heltdominerad av några få stora företag med minimalkonkurrens. Det förlorar såväl konsumenter sombyggherrar på.Var fjärde byggnadsarbetare går redan arbetslös. Omingenting görs kan arbetslösheten vara uppe iöver . För att undvika en katastrofal utveckling krävs attstaten med olika medel går in och medverkar till lösningarpå de problem som finns inom branschen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag som syftartill att säkra kreditgivningen till ny- och ombyggnad avfastigheter,2. att hos regeringen begär förslag på ROT-området som motsvarar de sysselsättningseffekterriksdagen tidigare beslutat om.