ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fi107 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) BostadspolitikBakgrundAlla former av subventioner snedvrider och skaparproblem. De olika system av bostadssubventioner som vuxitfram har möjliggjort för medborgarna att kunnaefterfråga större och dyrare bostäder än man egentligen harhaft råd med. Vi har med andra ord levt över våra tillgångaroch måste notan betalas. Att kraftigt minskasubventionerna är inte bara svårt och smärtsamt; det är i endel fall nästan ogenomförbart.Från höstens krisuppgörelse mellan regeringen ochsocialdemokraterna har fattat beslut om attminska räntesubventionerna med 3 Mdr. Detta beslut harorsakat parterna stora problem och vi väntar fortfarande påregeringens proposition. I kompletteringspropositionenföreslår regeringen en ytterligare nerdragning avräntesubventionerna med 3 Mdr.Det är inte möjligt att göra så drastiskaförändringar i ett system som man har förutsatt skall varalångsiktigt. När det nu är nödvändigt att göra förändringarmåste man ge rimlig tid innan besluten genomföres ochsamtidigt redogöra för hur den fullständiga avvecklingenskall tillgå. fattar tyvärr ofta alltför snabba ochkortsiktiga beslut.FörslagBesluta nu att avveckla räntesubventionerna överen med början 1995 med 1/20-del . Detskulle ge de berörda möjlighet att ta ställning till sinbostadssituation och dessutom långsiktigt kunna planera sinekonomi. Vårt förslag ger samma besparingseffekt somregeringens, men ger en mjukare övergång och innebärsamtidigt en totallösning. Förslaget innebär även att deförväntade räntesänkningarna kraftigt kan reduceraräntesubventionerna utan att störa systemet föravvecklingen. Dessutom ökar besparingseffekten successivtgenom att fler och fler bostäder ''åker ur''räntebidragssystemet tidigare än vad som skulle ha blivitfallet om räntesänkningen inte skett. För att görabesparingen så jämn som möjligt, med hänsyn tillvariablerna, bör räntesubventionerna minskas med 1/20-delförsta året, 1/19-del andra året, 1/18-del tredje året o.s.v. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvecklaräntesubventionerna med början år1995.
mot · GG02Fi108 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I den reviderade finansplanen föreslås fortsatt storasatsningar för att bekämpa arbetslösheten. Det är enligt minuppfattning en stor brist att regeringen i detta sammanhanginte föreslår ökade insatser för sysselsättningsskapandeåtgärder inom kulturmiljöområdet. Att bygga vägar ärdäremot en klassisk åtgärd för att bekämpa arbetslöshet. Såockså i de nu föreslagna åtgärderna där regeringen vill anslå1,. för att bygga och reparera länsvägar.I takt med att mekaniseringen har utvecklats ger dockväginvesteringar förhållandevis få arbetstillfällen per satsadkrona. Jämförelsevis ger en satsad miljon påväginvesteringar 2,7 årsarbeten medan motsvarandesumma om den ges till t.ex. renovering av kulturlokalerinnebär 5,4 årsarbeten.De sysselsättningsåtgärder som vidtas inomkulturområdet innebär investeringar och upprustningar avkulturminnen och kulturmiljöer. Arbetena är oftasmåskaliga vilket innebär att de kan sättas igång snabbt. Deerbjuder dessutom ofta möjlighet till arbeten avhantverksmässig karaktär som ofta passar en äldrearbetskraft.Sverige har på många sätt försummat att skydda ochbevara sitt kulturarv. De insatser som görsmed sysselsättningsmedel visar att mycket går att uträttamed förhållandevis små insatser. När detta dessutominnebär att en ofta hantverksskicklig yrkeskår kan beredasarbete motiverar detta enligt min mening att ytterligaremedel tillförs kulturområdet för sysselsättningsåtgärder.Riksdagen bör därför omfördela . fråninvesteringar på länsvägar till sysselsättningsåtgärder påkulturområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med ändring av regeringens förslag beslutaratt omfördela från anslaget förlänsvägar till sysselsättningsåtgärder på kulturområdet.
mot · GG02Fi111 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Förslag till ny konstruktion av utbildningsbidragetI kompletteringspropositionen föreslår regeringen attutbildningsbidraget skall ändras så att det får sammautformning som studiestödet för vuxna, dvs. en bidrags- ochen lånedel.Detta kommer bl.a. att innebära, att människor medfunktionshinder som behöver genomgå rehabilitering vidArbetsmarknadsinstitut kan tvingas låna pengartill detta. Det gäller dem som inte är sjukskrivna ochdärmed inte kan få rehabiliteringsersättning. Det handlarockså om den som inte har kvalificerat sig förarbetslöshetsersättning eller har en alltför låg sådan.Grupper som särskilt kommer att drabbas av detta förslagär bl.a. ungdomar med funktionshinder som efter avslutadskolutbildning kan behöva genomgå rehabilitering för att fåstörre chans att komma ut på arbetsmarknaden. En annangrupp är de kvinnor som vill ta sig ut i arbetslivet efter attha varit hemma i flera år.Att motivera människor att gå in i ettrehabiliteringsarbete kan vara svårt, men att dessutomförsöka förmå dem till att genom lån finansiera sinrehabilitering vore att lägga ytterligare bördor på dem somredan i dag har det svårt på arbetsmarknaden. Särskiltdrabbade blir de som är i behov av en mer omfattanderehabilitering, t.ex. personer med synskador. Eftersomsynskadades möjligheter att få arbete efter en rehabiliteringstatistiskt sett är ganska små, så är det en mycket osäkerinvestering man förutsätts låna pengar till. Det är dåförståeligt om förtidspension för många förefaller vara detenda alternativet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avvisa regeringens förslag tillkonstruktion av utbildningsbidraget vad avserkonsekvenserna på rehabiliteringsområdet.
mot · GG02Fi112 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Använd resurserna i statens verksamhet bättreDet är en dyster redovisning av personalkonsekvenser avstrukturförändringar i statsförvaltningen som regeringenredovisar i bilaga 6 i kompletteringspropositionen. Fram tilli dag har 23 765 statligt anställda registrerats hos Trygghetsstiftelsensom uppsagda. Ytterligare 24 000 beräknas bli övertaliga . Detinnebär att staten säger upp 50 000 människor som lågkonjunkturen slår hårtpå vårt näringsliv och de anställda där.Vår uppfattning är att , liksom andra modernastater, behöver en väl fungerande samhällsapparat, dvs.också en kunnig och aktiv statlig sektor. Det ges mångaexempel runt om i världen, en hel del ganska nära, på vadsom händer eller inte händer när samhällsservice ochsamhällsadministration inte fungerar. Många stater, bl.a. deösteuropeiska, har dessutom ett stort intresse av attförbättra sin egen förvaltning genom att lära av densvenska. Det kan vi med rätta känna oss stolta över.Utöver alla de mänskliga och sociala svårigheter somarbetslösheten medför så finns avsevärda ekonomiskakonsekvenser för staten. Staten går miste om inkomstereftersom skatteintäkterna minskar och får i stället bärastörsta delen av kostnaderna för de arbetslösa. När ettföretag minskar sin personal minskar desskostnader. När statliga myndigheter minskar personal blirdet bara en förflyttning mellan konton i statsbudgeten.Av RRV:s skrift framgår att det ärutgifterna för transfereringarna som är den tunga posten.Kostnaderna för driften av statlig verksamhet är däremotlåg. En galopperande utgiftsökning till följd avlågkonjunktur och kris kan inte motverkas med besparingarpå våra myndigheter och verk. I krisens behövssnarare mer av statliga insatser.Självklart behövs rationaliseringar och förändringar iden statliga sektorn, men de behövs för att verksamheternaskall bli bättre för dem de är till för och för samhället i stort,inte för att minska budgetunderskott. Till och medden gamla tvåprocentsregeln hade förbättringar som syfte.I detta läge duger det inte att all kraft läggs på att brytaned så mycket som möjligt av statlig verksamhet. Vårastatliga myndigheter och verk behöver i stället för att blieffektivare än , både var för sig och tillsammans, setill att förbättra sin verksamhet. Regering och riksdag måsteställa tydligare sådana krav på sina myndigheter och verkoch ge bra förutsättningar.En viktig förutsättning är att besparingskraven i dessnuvarande utformning upphör och ersätts med konkretakrav på ökad samhälls- och brukarnytta av avsatta medel.Ett sådant förbättringsarbete måste fungera inom mål- ochresultatstyrningens ramar. Den övertalighet av personalsom kan uppstå bör, så länge som den höga arbetslöshetenbestår, erbjudas utbildning och andra kompetenshöjandeåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektivare användning avresurserna i statens verksamhet.
mot · GG02Fi114 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten 1993/94, m.m. (kompletteringsproposition) BankkrisenVänsterpartiet har i ett flertal motioner varnat förutvecklingen i bankerna och lagt fram konkreta förslag därde viktigaste har rört den ekonomiska brottsligheten,återvinning av skattebetalarnas utlägg genom staten tillbankerna samt hur man får igång kreditgivningen genombankerna igen.Tyvärr har vi först mötts av negativa reaktioner frånregeringen och majoriteten i för att sedan få sevåra förslag komma tillbaka som regeringspropåer närverkligheten har hunnit ikapp regeringen.Det betyder dessutom att regeringen harbehandlat den kanske enskilt viktigaste ekonomiska fråganunder , och den störstaförmögenhetsöverföringen vi någonsin upplevt i , påett ytterst nonchalant sätt.De sjutton krav vi ställde (1992/93:N279)för att skydda skattebetalarnas pengar i samband medbankkrisen kan därför behöva kompletteras.Fortfarande tyngs kreditmarknaden av alltför högaräntor. En av de viktigaste orsakerna är att bankernaförsöker ta igen en del av sina rekordförluster så fort sommöjligt. Man vältrar över kostnaderna på privatkunder ochsmåföretagare genom att ha ett stort gap mellan in- ochutlåningsräntor och genom att omotiverat höja eller införanya avgifter. Förmodligen påverkar det här sparandet ochinvesteringsviljan långt mer än räntepolitik.Vi föreslår att staten övertar en del av de fastigheter somär den viktigaste orsaken till bankernas dåliga affärer.Därmed skulle flera saker vinnas:Staten kunde självtillgodogöra sig kommande värdestegringar påfastigheterna.Staten kunde, genom sitt gigantiskafastighetsinnehav, kontrollera fastighetsmarknaden ochgenom att vänta med försäljning få prisfallet att stanna uppoch därmed minska förlusterna för bankerna och därmedför staten.Ägare som inte kan betala sina räntor räddasinte kvar som fastighetsägare av bankernas friska statligapengar utan fastigheterna går över i statens ägo. Att låtafastighetsägare gå i konkurs är en helt annan sak än att låtabanker gå i konkurs.Bankägarnas kapital skrivs ned tillså gott som ingenting och staten går in med en nyemissionsom ger banken de kapitaltäckningskrav som behövs.Staten som är dominerande ägare i de ''rensade''bankerna kan sedan sälja ut dem relativt snabbt och därmedfå dem att fungera som det smörjmedel i ekonomin deegentligen skall vara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens möjlighet att ta överfastigheter i samband med förhandlingarna med bankernaenligt vad i motionen anförts.
mot · GG02Fi115 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten 1993/94, m.m. (kompletteringsproposition) Åtgärder mot ekonomisk brottslighetUnder allmänna motionstiden krävde vi imotion 1992/93:Ju223 krafttag mot den ekonomiskabrottsligheten.Under våren har, med den finansiella och ekonomiskakrisen som bakgrund, de ekonomiska svindlerierna baraökat. har alltfler bedrägerier upptäckts inombankerna.Denna explosion av ekonomisk brottslighet väckte dockinte regeringen förrän i ett sent skede. Efter attriksdagsmajoriteten avslagit krav på ytterligare satsningarmot ekonomisk brottslighet vände regeringen och har nuanslagit mer medel.Vi anser dock fortfarande att vissa nya krav börtillgodoses för att polisväsende och åklagarmyndighet skallfå de resurser som behövs:1. Använd AMS-pengar för att anställa arbetslösajurister och ekonomer i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Här kan man tänka sig både ALU-jobb ochberedskapsarbeten.2. Anställ kvalificerade ekonomer och jurister vidpolisens eko-rotlar och inrätta fler eko-åklagartjänster.3. Öka takten i utbyggnaden av myndigheternastekniska utrustning. Datorisera polisväsende ochåklagarmyndighet fullt ut.4. Ge kompetensutveckling kontinuerligt tillekobrottsbekämpare, så att de bättre kan bemöta nyabrottsformer och utnyttja sin kompetens till det de ärutbildade för. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AMS-medel till jurister ochekonomer i kampen mot ekonomisk brottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler kvalificerade ekonomer ochjurister och eko-åklagartjänster vid polisens ekorotlar.3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om datorisering av polisväsende ochåklagarmyndighet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetensutveckling tillekobrottsbekämpare.
mot · GG02Fi119 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) LänsvägarRegeringen föreslår att länsstyrelserna avarbetsmarknadsskäl får disponera iextra trafikanslag (LTA) under /94 förlänsvägar, länsjärnvägar och länstrafikanläggningar, samtmotsvarande volym under /95.Det är riktigt, enligt min mening, att det är regeringensom fördelar dessa anslag, och därmed kan ta särskildhänsyn till arbetsmarknadssituationen och regional rättvisa.Arbetslösheten i var över 7 %jämfört med i de flesta län.Tjälskadorna är normalt värre i W-län än i de flestaandra. --1991 fannsbärighetsrestriktioner på en längre sträcka av sekundär- ochtertiärvägarna i än i t ex X-län. X-län fickemellertid högre medelstilldelning inom Vägverketän W-län.Det finns fortfarande många, dåligt underhållnagrusvägar, som måste förbättras, i vårt län. Det blir ingamastodontbyggen. Fördelen med många mindre vägar är attmånga projekt kan sättas igång . Pengarna kandärmed ge arbete på en gång.Också i de tidigare s k infrastrukturpaketen har Dalarnaenligt min och många andras uppfattning fått en alltför litentilldelning.Det är därför rimligt att regeringen denna gångkompenserar W-län med en större andel av det extra LTA-anslaget, så att det motvarar behovet och så att pengarnaomedelbart kan komma till användning för att ökasysselsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av anslaget tilllänsvägar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GG02Fi96 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringspropositionen) Propositionen innehåller ett förslag (bil 4) som innebäratt sjukvårdshuvudmännen ges det direktakostnadsansvaret för och övertar administrationen aversättning till försäkringskasseanslutna privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster från försäkringskassorna.I klartext innebär detta att landstingens makt ökar ochbefästs ytterligare. Ny demokrati vill avskaffa landstingen.I propositionen redovisas ordrika men svaga skäl föröverflyttningen. Avslutningsvis framförs påståendet attförslaget självfallet inte får bli något hinder för pågåendesjukvårdsutrednings, HSU 2000, överväganden och förslag.Enligt Ny demokratis uppfattning föreligger i enlighet medvad som framförts i motionen om husläkarsystemet (mot1992/93:So38) starka skäl att inte låsa fast utvecklingen tilllandstingsmodellen.Ny demokrati avvisar förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte godta den föreslagnaöverflyttningen från försäkringskassorna tillsjukvårdshuvudmännen i fråga om ersättning tillförsäkringskasseanslutna privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster
mot · GG02Fi97 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I proposition 1992/93:150 bilaga 7 behandlas under B 9bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet.Regeringen föreslår att statsbidrag skall kunna ges för 33000 extra platser inom den kommunala vuxenutbildningen(komvux). Huruvida dessa platser även skall kunna fåanvändas för utbildning vid Statens skolor för vuxna (SSV)framgår inte av propositionen.Det övergripande målet för SSV är att komplettera denkommunala vuxenutbildningen genom att erbjudautbildning av i huvudsak samma slag i form avdistansutbildning.En viss mindre del av platserna för komvux borde därförkunna få disponeras för utbildning vid SSV. Det börankomma på regeringen att närmare överväga lämpligtantal platser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om platser för utbildning vid SSV.
mot · GG02Fi98 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Länsjärnvägar och länsvägarI regeringens prop. 1992/93:150 beskriver regeringenden situation som råder vad gäller det eftersatta underhålletpå det statliga vägnätet samt behovet av punktinsatser pålänsjärnvägarna för att tillgodose godstransporter m.m.Regeringen talar också om betydelsen av länsjärnvägarsom matarbanor för såväl gods- som persontransporter.Vad avser fördelning av medel för underhåll på detstatliga länsvägnätet så vill vi motionärer framhålla attKopparbergs län vid jämförelser med andra län ej fått sittbehov av upprustnings- och underhållspengar tillgodosett inågot avseende. Länsvägnätet i har en ijämförelse med övriga län mycket låg bärighetsstandardvilket kan utläsas i antal vägmil -- 200 -- som är avstängdaunder tjällossningsperioden. Vissa vägar är avstängdanästan vilket är ett bekymmer för bl.a.skogsnäring och andra transporter. Dessa uppgifter kanvidimeras av egna statistikuppgifter.De förstärkningsåtgärder som behövs på dessa vägar ärockså av den karaktären att några tidsödandefastställelseprocesser och omfattande projekteringar intekrävs utan anläggningsarbetena kan påbörjas relativtsnabbt. Vi motionärer yrkar på att särskild hänsyn tas tillbehovet av att de påtalade underhållsåtgärderna prioriterasp.g.a. sitt akuta behov samt att dessa åtgärder också bidrartill att minska den stora arbetslösheten hos länetsåkerinäring.Vi motionärer vill vad avser länsjärnvägarna ocksåframhålla att i uppvaktningar tillKommunikationsdepartementet påtalat det starka behovsom föreligger att erhålla särskilda medel för upprustningav den s.k. Bergslagspendeln mellan och Ludvika.Att sedan inte i beslut har lagt in pendeln ilänstrafikanslaget (LTA) beror på att dessa medel ärotillräckliga för att åstadkomma de investeringar som ärbehövliga. Man har gjort den bedömningen att staten härbör öronmärka särskilda medel. Detta bör inte utgöra enbelastning för oss. uppfattning är dock attinvesteringar i i tiden bör sammanfallamed investeringar i . Banstandarden bör varaminst 25 tons axeltryck för att tillgodose industrins behov.Detta kommer att sammantaget förstärkakonkurrenskraften och utbudet av sysselsättning i industrinför Västerbergslagen m.fl. orter.Vi motionärer anser att det är regionalpolitisktmotiverat att utreda förutsättningarna för att behålla ochutveckla Västerdalsbanan, utifrån andemeningen attVästerdalsbanan bör utvecklas som en infrastruktur förturismens utveckling i Västerdalarna. Sovvagnståg,direkttåg från , och till ,skulle vara ett led i att öka trafiksäkerheten och motverkamiljöförstöring. Banan utgör också en viktig matarlinje försåväl gods- som persontransporter på stamlinjenätet iBorlänge och för turismen i Sälen-området. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsvägar och länsjärnvägar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utredaförutsättningar för utbyggnad av Västerdalsbanan.
mot · GG02Fi99 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I regeringens proposition 1992/93:150, bilaga 7, B 9.Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet, föreslår skolministern: ''Särskilt statsbidragges till kommunerna för ytterligare 29 000 platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieårutöver de 11 000 platser som tidigare föreslagits för budgetåret1993/94. -- -- -- Dessa utbildningssatsningar skall ses sominslag i en långsiktig strategi för nationellkompetensuppbyggnad. -- -- -- Genom satsningar , i ochför sig betingade av arbetslöshetsläget, har vi fått chansenatt bygga upp kunskaperna snabbare än vad som eljestskulle ha varit fallet. Det är angeläget att ta vara på dettillfället. Härvidlag har egentligen alla aktörer påutbildningsområdet ... goda förutsättningar att görabetydande insatser. ''Det är mycket angeläget att den satsning som görs pånationell kompetensuppbyggnad också kommerfunktionshindrade elever till del. De har ett betydligtsvårare arbetsmarknadsläge än andra ungdomar. Därför ärdet nödvändigt att de ges möjlighet att bygga upp sinakunskaper för att på så sätt öka möjligheterna att få ettarbete.För att synskadade elever med framgång ska kunnatillgodogöra sig utbildning, krävs att de får sina läromedelanpassade. Det är som är ansvarigt för produktion avläromedel för bland andra synskadade elever i grundskolanoch gymnasiet.Inför nästa budgetår har meddelat, att man avresursskäl inte har möjlighet att förse synskadade elever igrundskola och gymnasium med mer än hälften av deböcker de kommer att behöva. Då har ännu inte inräknatsde behov som uppstår i samband med att synskadade beredsdel i den utbildningssatsning, som skolministern föreslår.SIH har i skrivelse till , vilkenavgavs innan innehållet i kompletteringspropositionen blevkänt, uppgivit att ytterligare skullebehövas för att förse synskadade med de böcker de behöverunder nästa läsår. Till detta kommer således även deytterligare medelsbehov som blir en konsekvens av att gesynskadade elever del i de nya utbildningsplatserna.Enligt min mening är det nödvändigt, attUtbildningsdepartementet räknar fram detbehov av ytterligare ekonomiska resurser för budgetåret1993/94, som måste tillföras läromedelsproduktionen försynskadade elever för att dessa på ett tillfredsställande sättska kunna tillgodogöra sig utbildning. Departementet bördärefter genom omdisponeringar tillföra SIH-läromedel deresurser som erfordras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omdisponering av medel tillSIH-läromedel i syfte att trygga synskadades tillgång tillböcker och andra läromedel under /94.