mot · GG02Ub162 · 1993-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:230 Valfrihet i skolan Rekrytering till skolscenSkara skolscen är en riksunik 30-årig institutionmed uppgift att bedriva förberedande scenisk utbildning förungdomar från hela landet. Den sceniska utbildningeninriktar sig mot skådespeleri och riktar sig alltså tillungdomar som avser att bli skådespelare.Utbildningen klassificeras som påbyggnadsutbildningoch kan alltså inte jämställas med gymnasieskolansestetiska teaterprogram vars läroplan föreskriver en bredorientering om teaterns olika yrkeskategorier. De sökandetill skolans utbildning måste ha genomgått minst tvåårigtgymnasium för att vara behöriga att söka.Perioden --1992 var kommun ensamhuvudman för skolan genom Stads Yrkesskola ochsedermera genom gymnasium. De förändradestatsbidragsbestämmelserna för gymnasieutbildning ilandet samt rekommendationer angåendepåbyggnadsutbildningar tvingade fram en förändring avhuvudmannaskapet. är StiftelsenSkara skolscen huvudman för Skolscenens utbildning.Skolan har 24 årselevplatser och läroplanen är godkänd avSkolverket.Studierna vid skolan är till största delen av praktisknatur och i ämnena scenframställning, rörelse, sång och talundervisar lärare med egen utbildning vid teaterhögskolor,danshögskolor och musikhögskolor. Målsättningen medskolans utbildning är att förbereda för högre studier vidteaterhögskolorna.En stor procent av dem som genomgått skolscengår vidare till teaterhögskolorna men en del av skolanselever lyckas få anställning som skådespelare omedelbartefter genomförda studier vid Skolscenen.Sedan den 1 juli 1992 då utbildningen förlängdesbedriver skolan ett samarbete med Länsteater.Samtal om samarbete med Högskolans i medialinjehar inletts. Ett samarbete mellan dessa tre institutionerskulle kunna ge mycket intressanta resultat ochförhoppningsvis bli ett pilotprojekt för övriga konstnärligautbildningar i Sverige.Skara skolscen är den enda förberedande sceniskautbildningen i . Av detta följer att skolan harsökande från hela landet. Inför intagningen till hösten 1993finns drygt 400 sökande till 12 elevplatser.Skolans ekonomi grundar sig på statsbidrag,interkommunala ersättningar samt bidrag från Skarakommun.Detta system vållar problem, då antagna elever tvingasavstå från utbildningen på grund av att derashemkommuner inte vill betala någon ersättning. Skolansledning anser att detta kan inverka menligt påkvalitetsnivån.Det är ett riksintresse att tillgång till det begränsadeplatsantalet bereds för de mest kvalificerade, och då får intekommunernas benägenhet att inte vilja betalainterkommunala ersättningar styra utfallet av detta.Från dessa utgångspunkter har kommun tagit uppdenna problematik i sitt remissvar vilket refereras ipropositionen (sid. 51):kommun anför att statsbidraget per elev till''kompletterande skolor'' bör ha en nivå som motsvarar dentotala kostnaden vid skolan vilket eliminerar problemetmed interkommunala ersättningar. skolscen föreslåratt regeringen lagstadgar att statsbidragsberättigadefriskolor medges debitera elevernas hemkommuner enkostnad motsvarande skolans verkliga kostnad, minskadmed det beviljade statsbidraget alternativt att statsbidragetläggs på en nivå, som täcker undervisningskostnaden.Vi vill därför betona vikten av att finansieringsfråganlöses så att staten kan förvissa sig om att kvalitetskravet kanhävdas fullt ut. Skolministern anför i propositionen i dettasammanhang att ''det kan finnas skäl att granska denuvarande kompletterande utbildningarna'' samt att ''iannat sammanhang återkomma till regeringen med förslagatt se över de kompletterande skolor som ärberättigade statligt stöd''.Vi noterar detta med tillfredsställelse och anser att denproblemställning som redovisas i denna motion bör bliföremål för övervägande i detta sammanhang. Riksdagenbör göra uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de interkommunalaersättningarna vid rekryteringen av elever till Skaraskolscen.