mot · GH02Ju10 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:17 Förvaltningen inom domstolsväsendet InledningNär beslutade att inrätta ettdomstolsverk skrev företrädarna för ,och i en gemensam reservationföljande:''Garantier saknas således för att domstolarnassjälvständighet i den dömande verksamheten inte skullekomma i fara genom inrättandet av ett verk med styrandefunktioner på det administrativa området.'' De yrkadeavslag.Alla insiktsfulla bedömare är överens om att problem avdet slag som befarades reservation inte haruppstått. Tvärtom kan av remissuttalanden överJustitiedepartementets promemoria om nedläggning avDomstolsverket (DV) utläsas stor tillfredsställelse medverkets arbete. Kammarrättspresidenten saken på regeringens uppdrag . Han konstaterade att DV:s verksamhet inte hademedfört något intrång i domstolarnas självständighet.För ett år sedan tvingades justitieministern dra tillbakaförslaget om DV:s nedläggning. återkommer regeringenmed förslag av sådan karaktär att det ändå närmast handlarom nedläggning. Motiveringarna är sådana att det synesvara fråga om att 1993 bifalla den borgerliga reservationenfrån 1972!Propositionens förslagDomstolsverket namnändras till . Helt i enlighet med DV:segen uppfattning skall domstolarna i ökad utsträckningsvara för sin administration och därigenom ta ett ökatansvar för förvaltningen inom domstolsväsendet.Därigenom uppnås ett decentraliserat budgetansvar. Omdetta råder ingen oenighet, allrahelst som även denomändrade myndigheten skall bistå de domstolar sombehöver administrativt stöd.Tre konkreta förslag läggs fram: sammansättningen avstyrelsen, ledning av centralmyndighetens verksamhet ifrågor om allmän rättshjälp och de allmännaadvokatbyråerna samt sammansättningen från andra statliga verksamheter skall dennamyndighet ledas av en styrelse sammansatt av cheferverksamma inom myndigheten, alltså domare. Det är dendömande verksamhetens karaktär som gör att en särlösningbör kunna väljas på detta område utan att det har någonbetydelse för hur frågan löses inom andra områden. I denslutliga versionen av propositionen öppnar regeringen föratt det också skall kunna ''ingå ytterligare en eller ett parledamöter som kan tillföra verksamheten värdefullakunskaper och erfarenheter''.Under närmare verksamhet har inteframkommit några som helst sakliga skäl för ändradsammansättning av . Några reella behov av attstärka domstolarnas konstitutionella ställning har intepåvisats. Om sådana behov funnes skulle de knappast lösasgenom att ett antal framstående domare sätts att fördelaresurser och att göra anslagsframställningar för regeringenspolitiska bedömning. I sista hand avgör alltid riksdagenresurstilldelningen även till domstolarna.Domstolarnas akuta problem är ärendebalansernaoch den hårda belastningen. Att engagera de främstadomarna i detta administrativa arbete förbättrar knappastläget. Dessutom uppkommer risk för jävssituationer närden egna domstolens resurser skall bedömas i förhållandetill andra domstolars behov.Eftersom förslaget om ändrad sammansättning avcentralmyndighetens styrelse inte svarar mot några faktiskaeller principiella behov yrkas att förslaget avslås.Det kan upplysningsvis framhållas att justitiekanslernJohan Hirschfeldt på regeringens uppdrag kartläggerdomarna och domstolarnas ställning -- ett arbete som senareskall bearbetas av en parlamentarisk utredning. Innanändringar görs bör resultatet av dessa övervägandenavvaktas.Allmän rättshjälp och allmänna advokatbyråerSom konsekvens av att propositionens förslagbeträffande styrelsens sammansättning avvisas bör ocksåförslag avseende myndighetens verksamhet i frågor omallmän rättshjälp och de allmänna advokatbyråerna avslås.TjänsteförslagsnämndenBeträffande tjänsteförslagsnämndens sammansättningföreslår regeringen att de två ledamöter som utses av TCOrespektive skall försvinna. Under nämndensverksamhet har inte framkommit några behov av ändringar.Förslaget svarar alltså inte mot några praktiskaerfarenheter.Ideologiska överväganden vägleder regeringen även pådenna punkt. Den hänvisar det fackliga inflytandet till denarbetsrättsliga medbestämmandelagstiftningen, vilket i ochför sig är bra eftersom regeringen därigenom legitimerar detfackliga inflytandet. I andra sammanhang försökerregeringen att begränsa organisationernas inflytande.Sammantaget torde regeringens förslag på denna punktleda till ökad administration. Dessutom förlorarbiträdespersonalen, som mestadels är kvinnor, sitt direktainflytande över tillsättningen av domare, alltså sina chefer.I den processen har de ofta värdefulla erfarenheter atttillföra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå proposition 1993/94:17.