ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf238 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt 2 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkringutges ersättning för tandvård om den ges vidfolktandvårdsklinik, odontologisk fakultet eller annarsgenom det allmännas försorg eller lämnas av tandläkaresom är uppförd på en av den allmänna försäkringskassanupprättad förteckning.Denna lag har inte reviderats sedan tandhygienisternafått sin lagliga rätt att söka och erhålla legitimation. De ärnu inte självständigt kopplade till tandvårdsförsäkringen.Tandhygienisterna blir därmed beroende av tandläkarnaantingen som direkt anställda eller genom att tandläkareremitterar patienter till hygienister som också då får sinekonomiska ersättning genom tandläkaren.Denna koppling mellan yrkeskårerna omöjliggör för entandhygienist att starta en egen verksamhet i egna lokaleroch därmed bli tillgänglig för andra än de som tandläkarenremitterar. Kopplingen medför också att tandläkarentillhandahåller lokal utrustning samt bestämmer hyran. Ettexempel i visar att tandhygienisten betalar /kvadratmeter där den verkliga hyran somtandläkaren betalar är 2 700 kronor.Tandhygienistkåren är relativt ny, förhållandevis litenoch ett utpräglat kvinnoyrke. Av 2 500 utbildade (2 200yrkesaktiva) är endast fyra män.Framtidens tandvård bör i hög grad inriktas påförebyggande behandling, bör vara billig för patienter ochsamhälle och bör motivera till självvård.Även om tandvårdsstatusen är mycket god hos denstora allmänheten, så finns det bland flyktingar ochinvandrare eftersatta grupper där tandhygienister somförsta vårdled är samhällsekonomiskt välmotiverat.Tandhygienisterna kan förmedla individuellt anpassadinformation och instruktion för att förhindra de två storafolksjukdomarna karies och tandlossning. Patienten får lärasig de tekniker som krävs för att själv aktivt förhindra dessasjukdomstillstånd.Kostnaden för t.ex. tandstensborttagning är hos entandläkare 638:- , hos tandhygienist 387:- pertimma.Tandvårdspengen för barn bör avdelas med en separatdel för tandhygienistvård, så att föräldrarna själva får väljatandvårdgivare. Invandrare med t. ex. tortyrupplevelserbör kunna erbjudas tandhygienistvård som start för attsuccessivt invänjas till tandläkarbehandling.Vänsterpartiet föreslår att tandhygienisternasjälvständigt kopplas till tandvårdsförsäkringen och attriksdagen ger regeringen i uppdrag att komma med förslagom ändring av 2 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring samt förslag om subventionsgrad.De förändringar som vi nu föreslår innebär inte attsamarbetet mellan tandhygienister och tandläkare skallförsämras eller upphöra. Vi tror att samarbetet kan blibättre om den ena parten inte är absolut beroende av denandra, att båda yrkeskårerna behövs inom tandvården ochatt valfrihet för vårdtagarna behövs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att fåri uppdrag att utreda frågan om hur tandhygienistvården kanfrikopplas från tandläkarvården enligt vad i motionenanförts om bättre och billigare förebyggande tandvård.
mot · GG02Sf239 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt nuvarande regler är personer med epilepsiberättigade till fri tandvård vid skada på tänderna i sambandmed epileptiskt anfall.När det däremot gäller tandköttsförändringar till följdav medicinering så gäller inte motsvarande förmån.Phenytorin som är ett mycket vanligt antiepileptisktläkemedel ger hos av användarna besvärandetandköttsutväxt, som kan ge tandlossning och andra skadorpå tänderna. Tandköttets volym ökar successivt och antarnärmast onormal dimension.En kostnadsfri tandvårdsbehandling skulle betydamycket för personer med epilepsi. Dessa har ofta en svagekonomi beroende på att de oftare än andra har en svagställning på arbetsmarknaden. De är också oftare arbetslösaeller pensionärer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kostnadsfri tandvårdför personer med epilepsi.
mot · GG02Sf240 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättning vid medicinsk rehabilitering För att förbättra den ekonomiska situationen förmänniskor som råkat ut för allvarliga sjukdomar ellerskador borde reglerna för rätt till medicinsk rehabiliteringkunna utvidgas.I dag utgår rehabiliteringsersättningen vid arbetsinriktadrehabilitering. För människor som råkar ut för allvarligasjukdomar eller skador är inledningsvis den medicinskarehabiliteringen mest angelägen. blir det aktuellt attbörja en arbetslivsinriktad rehabilitering först sedan dengrundläggande funktionsträningen är genomförd. Enperson som, t.ex genom en olycka, fått förlamningsskadormåste först psykiskt bearbeta funktionsnedsättningen ochlära sig klara förflyttning och blåsträning innan enomskolning eller en annan arbetslivsinriktad rehabiliteringkan bli aktuell.Uppdelningen i medicinsk och arbetslivsinriktadrehabilitering är ologisk och orättvis när det gäller rätten tillrehabiliteringsersättning. Svåra gränsdragningsproblemkan komma att uppstå eftersom skiljelinjen mellan de olikatyperna av rehabilitering alls inte är självklar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att rätten tillrehabiliteringsersättning utvidgas till att gälla ocksåmedicinsk rehabilitering.
mot · GG02Sf241 · 1993-01-26 00:00:00 — I den planerade förändringen av tandvårdstaxan bör detbli möjligt att använda tandvårdstaxan som styrmedel föratt folktandvården skall använda sina tandsköterskoreffektivare.Tandsköterskor är utbildade för och har socialstyrelsensbehörighet (SOSFS 1986:24) att biträda tandläkare. I dettaingår utöver assistans och instrumentvård bl.a.tandhälsoinformation, munhygienisk instruktion, externinformationsverksamhet t.ex. inom mödra- ochbarnhälsovård, polering (s.k. professionell tandrengöring),fluorpensling.Många tandsköterskor anser att de inte får använda helasin behörighet. När patientantalet minskar -- som det gjortpå flera håll p.g.a. förbättrad tandhälsa -- utför tandläkarnadet arbete som kunde göras av tandsköterskorna.Tandvården har inte heller lokaler som medger att manarbetar parallellt med patienterna. Dessutom äryrkestraditioner och yrkesroller svåra att förändra.Samtidigt finns utsagor om att gamla människor som vårdaspå institutioner inte får den tandvård de skulle behöva.Det finns alltså möjligheter att dels frigöra tandläkartidför äldretandvård, dels ge tandsköterskorna användning försin utbildning så de inte tröttnar på jobbets ensidighet ochsöker sig till andra yrken.Detta kan till viss del styras av tandvårdstaxan. Den kanföreskriva att de behandlingar/profylax som utförs påpatient, ersätts endast som tandsköterske- ellerhygienistarvode oberoende av om tandläkare gör arbetet.Detta skulle styra varje enhet att utnyttja sinapersonalresurser på effektivaste sätt. Jag är medveten omatt det finns kliniker som arbetar så, men alltför många gördet inte.Den planerade förändringen av tandvårdstaxan bördärför konstrueras som ett verktyg för att genomföra eneffektivare användning av samtliga personalkategoriersformella behörighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den planerade förändringen avtandvårdstaxan.
mot · GG02Sf242 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättning från för psykologisk utredning och behandling Genom att landstingen tecknat avtal om behandling hosprivata vårdgivare avseende psykoterapi och psykoanalyshar ersättningen via under de senasteåren tillkommit ett begränsat antal enskilda människor. Dethar då handlat om psykoterapi och psykoanalys påspecialistnivå som varit tidskrävande och ekonomisktresurskrävande behandling.Frågan om mer generell ersättning för psykologiskutredning och behandling -- där psykoterapi ochpsykoanalys ingår -- har ej funnits ekonomiskt utrymme för.De psykiska problemen åsamkar samhället storakostnader både direkt och indirekt. En hel del av dessakostnader skulle kunna reduceras om behandling sattes inpå ett tidigt stadium. Här kan särskilt nämnas de betydandekostnader som åsamkas samhället p.g.a. att personer ejrehabiliteras för återgång till arbetslivet.Även för individer som överlevt svåra trafikolycker medskallskador som följd kan psykologersrehabiliteringsinsatser vara värdefulla. Det är givetvisnödvändigt att satsa på specialistbehandling, såsompsykoterapi och psykoanalys. Det är inte tillfyllest attstanna vid denna nivå. Det är av största vikt att ävenpsykologisk behandling hos legitimerad psykolog ersätts viaförsäkringskassan på samma sätt som gäller för behandlingav somatiska sjukdomar, utförd av legitimerade läkare.I legitimerade psykologers kompetens ingår att bedrivapsykologisk behandling. Den omfattar olika metoder, t.ex.rådgivning, krisintervention, funktionsträning,stödjebehandling, par- och familjebehandling,relationsbehandling, gruppbehandling,självförtroendebehandling samt psykoterapi på icke-specialistnivå. Vidare ingår att vid somatiska ochpsykosomatiska besvär samt vid stark smärtupplevelsebidra med psykologiska behandlingsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning genom det allmännaförsäkringssystemet till behandling utförd av legitimeradpsykolog, av legitimerad psykoterapeut och avpsykoanalytiker.
mot · GG02Sf243 · 1993-01-26 00:00:00 — Forskarstuderande/doktorander uppbär vanligenutbildningsbidrag som ersättning för den arbetsinsats somde gör under ca 5--som forskarstuderande/doktorander.För många av dessa löper deras utbildning och forskningunder en rad av år då deras jämnåriga befinner sig ute iarbetslivet och där intjänar såväl ATP-år som ATP-poäng.Det förtjänar också understrykas att särskilt kvinnligaforskarstuderande/doktorander kan drabbas orättvist hårt,då deras fertila ålder ofta i tiden sammanfaller med derasforskarutbildning. faller också fortfarandeansvaret för barn och hem tyngst på kvinnorna. De löperdärmed risk för att under sin aktiva yrkesperiod icke nå upptill de som fordras som underlag för den framtidafulla pensionen.Vi är dock av den bestämda uppfattningen att bådekvinnliga och manliga forskarstuderande/doktoranderborde vara berättigade till ATP-år för sin för samhället sågrundläggande forskarverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda införande av ATP-poäng för forskarstuderande/doktorander.
mot · GG02Sf248 · 1993-01-26 00:00:00 — Svenska missionärer och trygghetssystemet ''Ni finns inte.'' Det var svaret som gavs till en svenskmissionär som under sin hemmavistelse med ett ännu giltigtsvenskt pass ansökte om ett nytt sådant hos en svenskpolismyndighet. Den möjlighet som alltid tidigare fungeratatt under en vistelse i förnya sitt pass hade nuupphört. Bakgrunden är att missionärerna inte längre fårvara skrivna i under sin utlandstjänst. De försvinnerdärmed ur folkbokföringen och kan under vistelsen ihemlandet inte få en så enkel tjänst som ett nytt pass.Missionären i fråga råkade arbeta i ett land där det finns ensvensk ambassad och kunde alltså lösa frågan den vägen.Det är dock inte alla missionärer som har det så förspänt.Bakom det enkla exemplet finns en mycket allvarligarefråga. Riskerar missionärerna också i andra sammanhangatt försvinna ur det svenska trygghetssystemet? Redantidigare finns exempel på mycket snäva tolkningar av lokalaförsäkringskassor gentemot hemvändande missionärer.Ofta har man då kunnat få rättelse genom att hänvisa till attdet inte gäller en utvandrad person utan någon som fortsattvarit skriven i . använder även myndigheternabegreppet ''utvandrad'' för svenska missionärer.Vad det handlar om är inte att bevara de socialarättigheterna under utlandsvistelsen. De ersätts av enmissionärsförsäkring som den sändande organisationentecknar och betalar. Men det handlar om rätten för demsom gör en angelägen insats, utsända aven svensk missionsorganisation, att behålla sina band medSverige och att vid återvändandet till få gå in i detsvenska trygghetssystemet på nytt.I samband med att en tidigare förändring trädde i kraftförsäkrades att det i sak inte skulle innebära någonförändring vad gällde missionärernas situation. finnsdock fler varningssignaler än det inledande exemplet sompekar på att konsekvenserna kan bli allvarliga. Detgäller också mer långsiktiga frågor, t.ex. pensionsvillkor ochom missionärer likställs med utvandrare osv.Vid högtidliga tillfällen understryks ofta värdet avmissionärernas insatser. Det är viktigt att vi inte låter demförsvinna ut ur det svenska samhällets gemenskap, som deofta på ett mycket konkret sätt representerar på andra hålli världen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att ge hemvändandemissionärer rätt att få tillhöra det svenska trygghetssystemetpå nytt.
mot · GG02Sf249 · 1993-01-26 00:00:00 — kommer en av makarna -- hittillsi det helt dominerande antalet fall kvinnan -- att ha kortarearbetstid då barnen är små. Det ter sig dånaturligt att konsekvenserna för detta ipensionssammanhang bärs gemensamt.Pensionsarbetsgruppen som har till uppgift att se över helapensionssystemet bör också ge ett förslag till lösningangående delning av pensionsrättigheter. Även om frågankan vara komplicerad anser vi att den måste lösas.Ett system med delning av pensionsrätt bör därförbyggas upp. Makarna bör i förväg kunna komma överensom att en delning skall gälla för dem. Detta val kan träffasi samband med äktenskapets ingående men också undertiden därefter. Delning bör dock göras enbart för tid efterdet att ett sådant avtal ingåtts. Om ett avtal om delning avpensionsrätt ingåtts och registrerats hos t.ex.försäkringskassa bör delningen ske för tiden efter avtaletsingående, fortlöpande år för år. Delningen innebär att denpensionsrätt som den ena maken intjänat läggs sammanmed den andra makens förvärvade pensionsrätt och attvardera maken sedan tillgodogörs hälften av summan sompensionsrätt för . I den mån någon av makarnagottskrivits pensionsrätt för vård av barn görs delningenförst efter det att sådant tillgodoräknande ägt rum. Engenomförd delning är oåterkallelig och kan alltsåinte gå tillbaka med hänsyn till senare inträffadeomständigheter. Detta system är särskilt angeläget vidskilsmässor. Denna fråga bör närmare prövas tillsammansmed andra möjliga lösningar på detta problem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delning av pensionsrättigheter.
mot · GG02Sf250 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska sjukförsäkringen finansieras genom att endel av arbetsgivaravgiften tas ut i form av ensjukförsäkringsavgift.Den är lika över hela landet. Kostnaden försjukförsäkringen är emellertid olika i olika delar av landet.Den är t.ex. i betydligt lägre ängenomsnittet för riket. Det s.k. ohälsotalet är lägre. Detkan bero på en rad skilda faktorer, såsom generellt settbättre arbetsmiljö, en bättre boendemiljö och ettförtroendefullt samarbete mellan försäkringskassorna ochden enskilde försäkringstagaren, som underlättar ett snabbttillfrisknande.För att stimulera till insatser på detta område, som syftartill att sänka det s.k. ohälsotalet, borde det vara möjligt attdifferentiera sjukförsäkringsavgifterna. En sådan åtgärdskulle öka insatserna för att ytterligare sänka ohälsotalen,till fromma för alla försäkringstagare.Om försäkringskassorna skulle övertasjukvården i ett försäkringssystem av tysk modell, torde detvara ännu viktigare att kunna ge stimulanser i systemet, iform av lägre avgifter och skatter i regioner där storainsatser görs för att begränsa ohälsotalen, och där manlyckas med detta.Ett differentierat avgiftsuttag borde också kunna bli ettnaturligt regionalpolitiskt instrument och gynna regionermed goda levnadsbetingelser. Regeringen bör utredamöjligheten att åstadkomma en differentiering avsjukförsäkringsavgifterna enligt förslaget i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för att åstadkommaen differentiering av sjukförsäkringsavgifterna.
mot · GG02Sf251 · 1993-01-26 00:00:00 — Nedsättning av pension vid vistelse på kriminalvårdsanstalt Utbetalningen av pension till en pensionär som ärintagen på kriminalvårdsanstalt sker efter regler som slårväldigt olika för olika individer.För pensionär som är intagen en hel kalendermånad påkriminalvårdsanstalt så skall pensionen utbetalas med ettlägre belopp, som regeringen fastställer. var dettabelopp och inkluderarpensionstillskott, barntillägg och kommunaltbostadstillägg.Bestämmelsen om hel kalendermånad tolkas så att densom börjar att avtjäna ett straff i mitten av en månad ochavslutar det före nästa månads slut, har inte varit intagennågon hel kalendermånad, och någon nedsättning avpensionen sker inte då, detta även om vederbörande varitintagen . Den som däremot blir intagenden förste och lämnar anstalten den siste får sinpension reducerad. Här föreligger en orättvisa som börrättas till.Ett annat exempel: en intagen som har en bostad och förden har kommunalt bostadstillägg (KBT) får trots en högfast kostnad endast 14.490 enligt norm. Detinnebär att den som har bostad och inte har andra inkomsterän pension och KBT knappast kan behålla sin lägenhet omvistelsen på anstalten är några månader. Detta kommer attförsvåra för vederbörande att klara sin anpassning till ettnormalt liv efter vårdtiden på anstalten.Nedsättningen av pensionen vid intagning påkriminalvårdsanstalt skiljer sig från de principer somanvänds när en pensionär vårdas på en sjukvårdsinrättning,då man drar ett belopp per dag. Det förfaller migomotiverat att lagstiftningen gör denna skillnad. Detnuvarande systemet är orättvist och skapar bekymmer förmånga. Dessutom är det administrativt krångligt. Jag anseratt även för den som är intagen på en kriminalvårdsanstaltså skall pensionen minskas med ett bestämt belopp per dag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedsättning av pension vidvistelse på kriminalvårdsanstalt.
mot · GG02Sf253 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt lagen om allmän försäkring beräknas nivån förföräldrapenning utifrån den sjukpenninggrundandeinkomsten. Förälderns nivå för föräldrapenning består tillsbarnet fyller , om föräldern avstår från arbete för vårdav barn. Om kvinnan då är gravid på nytt bestårföräldrapenningens nivå ytterligare upp ,under förutsättning att barnet beräknas födas eller barnet föds inom nämnd period. Omfödelsen beräknas till en senare tid innebär det att man barafår föräldrapenning enligt garantinivån för detta barn.Enligt en dom i Försäkringsöverdomstolen den 26 juni1992 (mål 784/91) fastslås att de aktuella perioderna skaberäknas utifrån det datum då det första barnet föddes. Idet aktuella fallet föddes det första barnet den 18 augusti1987. Familjens andra barn föddes ,alltså , och . Modern fickdärför bara föräldrapenning enligt garantibelopp för detandra barnet. Om barnet fötts hade hon fåttbehålla full föräldrapenning.Garantipenningnivån är per dag, medanföräldrapenning på sjukpenningnivå kan vara över 600kronor per dag. Dagens system för beräkning avföräldrapenning innebär att hela familjens ekonomi kanavgöras av om barnet föds före eller aktuelltgränsdatum.Lagstiftningen bör inte på detta sätt föra in starkaekonomiska argument, i en situation som är så privat ochkänslomässig för familjen. Det kan inte vara tanken attlagstiftningen ska innebära att medicinska övervägandenom eventuellt behov av kejsarsnitt eller påskyndande avfödseln på annat sätt blandas med familjens ekonomiskabehov, vilket blir fallet om barnet behöver födas före en vissminut för att man ska få full föräldrapenning. Mångaupplever också en obehaglig stress inför försöken att skaffafler barn. Möjligheterna att få barn vid en planeradtidpunkt varierar också stort mellan olika personer.Problemet är speciellt stort så länge denna stora skillnadmellan full föräldrapenning och garantinivån består.Regeringen bör få i uppdrag att, inom ramen förnuvarande kostnader, återkomma med förslag till enförändring av nuvarande lagstiftning, så att detta problemminskas. Det skulle till exempel kunna ske genom attföräldrapenningens nivå avtrappas stegvis . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av lagen om allmänförsäkring för en minskad tröskeleffekt vad gällerföräldrapenningens nivå.
mot · GG02Sf254 · 1993-01-26 00:00:00 — Vårdbidragen när föräldrarna lever åtskilda Vårdbidrag skall kompensera föräldrar för detmerarbete och de merkostnader som uppstår när manvårdar ett handikappat/sjukt barn. Om föräldrarna till ettbarn, för vilket rätt till vårdbidrag föreligger, lever åtskilda,får de enligt lagen om allmän försäkring uppbära hälften avvårdbidraget vardera om båda tar del i vården om barnet.För en sådan uppdelning av vårdbidraget krävs att bådaföräldrarna begär att bidraget delas upp och att föräldrarnahar gemensam vårdnad om barnet.Det förekommer ganska ofta att barnet efter en tidbörjar bo allt oftare hos den andre föräldern, den som inteuppbär vårdbidrag. Den sistnämnde föräldern ansöker omdelat vårdbidrag. Vid en sådan begäran kan inteförsäkringskassan ta upp ärendet till prövning eftersom detär en förutsättning att båda föräldrarna begärt det. Det ärtämligen vanligt att den förste föräldern nekar att ansökaom delat vårdbidrag, varför vårdbidraget fortsätter attutbetalas till den förste föräldern medan den andreföräldern har stora merkostnader för barnet och inte fårnågon del av vårdbidraget. Kravet på gemensam vårdnadför att delning av vårdbidraget skall kunna ske vållarproblem de gånger den ene föräldern motsätter sig ansökanom gemensam vårdnad och barnet i praktiken bormestadels hos den förälder som inte har någon del ivårdnaden. Det är även då omöjligt att dela vårdbidraget.Det är inte heller tillfredsställande att vårdbidraget endastkan delas lika mellan föräldrarna. Det borde fördelas iproportion till hur många dygn barnet vistas hos respektiveförälder. Det behöver göras en översyn av reglerna omuppdelning av vårdbidrag för föräldrar som lever åtskilda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn vad gällerreglerna om vårdbidrag för vård av handikappade barn närföräldrarna lever åtskilda.