mot · GG02A473 · 1993-01-26 00:00:00 — Statens ansvar för Kommun Staten påbörjade exploateringen av vattenkraft iJokkmokks kommun . Detta började medbyggandet av kraftverk och regleringarna av Suorvaunder åren 1910--1923.Kraftverket i tillkom därför att ochmalmfälten måste elektrifieras. De närmast följande storavattenkraftsprojekten, Harsprånget 1945--52 och Porsi-Messaure 1956--63, hade sin grund i en kraftigt ökadefterfrågan på energi i främst Mellan- och Sydsverigesexpansiva industriområden.Utbyggnaden av vattenkraften innebar under periodenen kraftig ökning av bygg- och anläggningsarbeten inomJokkmokks kommun och nådde en topp med nästan 2 000 anställda. I redovisningen av antaletbygg- och anläggningsarbetare innefattas inte tjänstemänoch entreprenörer av olika slag. ''Indirekt'' sysselsattesgivetvis många fler i kommunen till en följd avutbyggnadsprojekt i olika delar. 1990 avslutadesutbyggnaden av vattenkraften.Befolkningsutvecklingen i kommun harunder varit tämligen dramatisk. I stora dragvar tiden en period med kraftig tillväxt, meden befolkningstopp 1960 på 12 000 personer. Tiden från1960 fram till har inneburit en kontinuerligfolkminskning. Vid utgången av 1992 fanns 6 600 personeri kommunen.Staten, främst genom , har varit denojämförligt största arbetsgivaren i kommun.I dag är 350 personer sysselsatta inom främst drift ochunderhåll av vattenkraftsstationerna.Jokkmokks kommun är ojämförligt störstavattenkraftsproducerande kommun -- av Vattenfallsvattenkraftsproduktion kommer härifrån.Under 1990 producerades 14 284 909 Mwh i Jokkmokkskommun. 1991 var siffran 11 981 650 Mwh, snittpriset/Mwhär . Det är alltså en betydande intäkt för statskassansom produceras inom kommun. Variationernamellan åren är främst beroende av industrins elkraftsbehov.Det är även viktigt att notera att kommunbidrar med högsta siffran i riket vad gällerBNP/förvärvsarbetande. För kommun ärsiffran 355 815, medan rikssnittet är 302 540.1992-12-07 presenterade ett förslag till nyorganisation som innebär en minskning av 105 tjänster inomJokkmokks kommun.Motiven för personalminskningen är främst två:Förväntat beslut i om avreglering avelmarknaden,Ökat avkastningskrav från ägaren.Vattenfalls planerade minskning med drygt 100arbetstillfällen innebär i verkligheten att kommunenförlorar det dubbla antalet. Om inget positivt händerkommer kommunen att förlora av sin befolkningpå grund av neddragningar.Vattenfall drivs numera som ett aktiebolag.Avkastningskrav har ställts och bolaget närmar sig nu alltmer den vinstmaximering som styr privata företag. I dennautveckling kan ligga en konflikt med såväl nationellalångsiktiga intressen som säkerhet.Tillgången till billig och säker energi är oerhört viktig förvår industri.Sverige behöver en nationell energipolitik som säkrartillgången på el. har varit statens instrument föratt försörja svensk industri och svenska företag medkonkurrenskraftig el. En längre gående avreglering ochdärmed följande privatisering äventyrar denna för Sverigeså viktiga tillgång.Jokkmokk skall överleva. Staten har genom enomfattande exploatering av naturrikedomarna för allframtid skaffat sig stora inkomster från denna lillafjällkommun. Det är därför regering och riksdag som haransvaret för att den nu planerade indragningen avarbetstillfällen till fullo ersätts av nya arbetsplatser inomJokkmokks kommun. Staten måste ta sitt ägaransvar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar för Jokkmokkskommun,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar vad gälleranställda hos inom kommun.1