mot · GG02Sf245 · 1993-01-26 00:00:00 — Inför 2000-talet bör ett nytt trygghetssystem utvecklas.Ett system som bygger på grundtrygghet. Ett sådant systembör vara lika för alla och oberoende av inkomst, därsamhället i första hand garanterar tryggheten för desvagaste grupperna. Basnivån i detta nya system måste varaett stöd som bl a handikappade, gamla och sjuka behöverför att klara ett självständigt och så normalt liv som möjligt.Målet för politiken är att ge alla människor en social ochekonomisk grundtrygghet. Principerna måste vara tydligaoch rättvisa och människorna måste kunna känna trygghetför sin försörjning i alla livets skeden. Systemen måste varaenkla och tydliga så att alla har kunskap om dem och på detviset känner trygghet. Ingen ska på grund av oförmågaställas utanför rätten till samhälleligt stöd.Grundtryggheten måste uppfattas som rättvis avmedborgarna och ha en hög acceptans. De olika systemensom finns, vilka saknar samordning och raka principer,har på grund av detta tappat i trovärdighet hos mångamedborgare. Detta leder till att de som har störst behov avstöd drabbas orättfärdigt av den kritik som riktas motsystemen.I budgetpropositionen lägger regeringen förslag sominnebär och syftar till att göra systemen mera likvärdiga. Viåsyftar strävandena att samordna ersättningsnivåerna isjukförsäkrings-, arbetslöshets- ocharbetsskadeförsäkringarna. Detta är ett första steg mot ettenklare och mer accepterat system. Framgent skall dettaockså leda till att grundnivåerna i systemen höjs samtidigtsom de högsta inkomstrelaterade ersättningsnivåernasänks.Förändringarna i systemen måste utformas så attgrundtryggheten har giltighet även vid förändringar ilandets ekonomiska situation. Detta kanske är mestangeläget i tider då ekonomin är god och då reformerövervägs. Det är då som förändringarna i systemen är lättastatt åstadkomma, med stor osäkerhet i framtida finansiering.Ekonomiskt svåra tider ställer stora krav på oss politiker attsörja för ett hållbart trygghetssystem.I vårt nuvarande ekonomiska läge är det viktigt att deförändringar som görs sker på ett sätt som värnar om viktigaoch hållbara principer.Utgångspunkter för ett hållbart trygghetssystem ärrätten till ett arbete. Grunden för vår välfärd måste alltidutgå från detta. Arbetet är viktigt för individen somidentifikation och för försörjning. I ekonomiskt svåra tidermed hög arbetslöshet måste arbetslinjen hävdas och denöppna arbetslösheten hållas nere. Detta är speciellt viktigtför de ungdomar som aldrig haft fotfäste påarbetsmarknaden. Arbete måste också vara grunden för desom av olika skäl måste få hela eller delar av sin försörjningvia samhällets försorg. Rehabilitering och arbetsprövningmåste alltid föregå beslut om förtidspensionering ellerförsörjning via andra stödsystem.Ersättningen i framtidens trygghetssystem kan eller skainte motsvara inkomst av arbete. Det måste alltid finnasincitament att söka och ta anvisade arbeten, oavsettkonjunktur. Ett system med karens är en positiv drivkrafttill detta. Det är viktigt att beroendet av samhälletsgrundtrygghet i kombination med en egen buffert är denpersonliga säkerheten för olika tider i livet. Eget sparandemåste därför stimuleras. Självfallet måste samhället alltid tadet yttersta ansvaret för att människorna ska känna dentrygghet och tillförsikt som skapar vårgemensamma välfärd.Det framtida grundtrygghetssystemet behöver intenödvändigtvis vara på dagens höga nivå. Vi menar att allamedborgare ska kunna räkna med en miniminivå förersättning vid t ex sjukdom, arbetslöshet, skada, ålderdom,studier etc. Utöver denna miniminivå är det upp till var ochen att själv försäkra sig till en högre nivå. Om detta görsenskilt eller inom ramen för fackliga avtal är enbedömningsfråga som statsmakterna varken bör eller skalägga sig i.Ett grundtryggshetssystem utifrån de principer somangivits ovan är angeläget främst för de som stora delar avlivet är beroende av samhällets stöd. Handikappade och desom är långvarigt sjuka måste känna tryggheten i ett välfungerande system. De måste ges möjlighet att inom ramenför grundtryggheten känna en valfrihet i övrigt samhälleligtstöd. Deras möjligheter att välja boende, personligt stöd etcmåste rymmas inom trygghetssystemet.Centern har drivit frågan om engrundpension, lika för alla. Detta är nödvändigt för attskydda de sämst ställda pensionärerna. I den gruppen finnsen mycket stor andel kvinnor, som i dagens pensionssystemsaknar ekonomisk trygghet för resten av sin levnad. I ettframtida grundtrygghetssystem kommer de sämst ställdapensionärerna att få en rimlig ekonomisk situation somleder till valfrihet och ökade möjligheter till en godlevnadsnivå.Grundtrygghetssystemet ger också rättvisa åtbarnfamiljerna, både som grupp och gentemot andragrupper i samhället. Regeringen har uttalatatt vårdnadsersättningen är en högt prioriterad reform menatt det i det ytterligt bekymmersamma ekonomiska lägesom landet befinner sig i inte finns utrymme för några nyareformer. Vårdnadsersättningen är en viktig och självklardel av ett grundtrygghetssystem. Den ger valfrihet åtfamiljen och garanterar alla barnfamiljer en ekonomisktrygghet när barnen är små. En vårdnadsersättning germöjlighet för ensamstående föräldrar att korta sinarbetsdag. De stora differenser som finns i dagensföräldraförsäkring är inte acceptabla. Den lägstaersättningen utgår med per dag medan den högstaersättningen överstiger per dag. Den lågaersättningen tvingar in familjerna i flera bidragssystem. Engrundtrygghet som garanterar barnfamiljerna ekonomisktrygghet och valfrihet är en investering i framtiden.Dagens studiemedelssystem och deåterbetalningssystem som gäller ställer många studenter i enlivslång skuldfälla och medverkar till ökad socialsnedrekrytering. Den stora skuldsättningen är ett avhuvudproblemen. har drivit att ett nyttstudiefinansieringssystem -- studielön -- skall införas. Förden som önskar kan studielönen kompletteras medstatsgaranterade lån. Detta skapar incitament tillhushållning och ger ett enkelt och överblickbart system förden enskilde. Studielön innebär att de studerande kaninordnas i grundtrygghetssystemet.Vid arbetslöshet är det många som saknarekonomiskt skydd. Det nuvarande systemet för ersättningvid arbetslöshet innebär att arbetslöshetsstöd kan lämnas itvå former. Antingen som dagpenning enligt lagen omarbetslöshetsförsäkring eller som kontantarbetsmarknadsstöd (KAS). Rätten att erhålla någon avdessa ersättningar kräver att vissa villkor är uppfyllda. Desenaste åren har en tredjedel av de arbetslösa ej kommit iåtnjutande av någon av dessa ersättningar. Dessa är i mångafall hänvisade till att söka socialbidrag. Enligt våruppfattning bör de arbetslösa garanteras en grundtrygghet.Den ska ge ett ekonomiskt grundskydd på en rimlig nivåmed möjlighet att bygga på med avtals- eller egnaförsäkringar. har i regeringen medverkat till att enutredning tillsatts med syfte att framlägga förslag i dennafråga . Detta måste inlemmas i ettframtida grundtrygghetssystem.Införandet av ett grundtrygghetssystem är en viktigjämställdhetsfråga. Kvinnor har i genomsnitt lägre inkomstoch därmed lägre ersättning från föräldraförsäkringen,lägre arbetslöshetsersättning, lägre sjukpenning, lägrepension etc.Det är angeläget att regeringen utrederförutsättningarna för införandet av ettgrundtrygghetssystem. Bördorna måste fördelas rättvist såatt vi får en acceptans för samhällets stöd till de svagastegrupperna.Ett grundtrygghetssystem förenklar administrationenoch löser upp de olika systemens inbördes krav på kontroll.Det ger också medborgarna en god överblick, som i sin turskapar trygghet i den egna ekonomiska planeringen. Desämst ställda erhåller en ekonomisk bas som ger möjlighettill personlig valfrihet för alla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av ettgrundtrygghetssystem.