mot · GG02Jo237 · 1993-01-26 00:00:00 — Förslag till nytt arealstöd Det nya arealstödet kommer att medföra såväladministrativa som praktiska problem, vilka är svåra attöverblicka. Det kommer dessutom att innebära avsevärdaförsämringar för de lantbrukare som var ute medsin omställning.Staten får inte ändra spelreglerna på sådant sätt attmjöligheterna att effektivt utnyttja jordbruksmarkenhämmas. Det kan ju inte vara meningen att de bönder iBlekinge och län som genom nedläggningen avsockerbruket på tvingats lägga ned sinsockerbetsodling, inte enligt förslaget kan utnyttja den delav åkerarealen på ett vettigt sätt och dessutom måste deltai en tvingande träda av befintlig stödareal.Ej heller får staten ställa ytterligare krav på de lantbrukaresom redan i samband med Omställning 90 för en verklig omställning. Det är helt orimligtatt de som och 1989 planterade skog pååkermark och således varaktigt ställde om sin areal skalldrabbas av denna framsynthet genom att tvingas att ställaom av sin stödareal.Nedan följer ett antal exempel som visar hursnedvridande effekterna blir av det föreliggande förslaget:Exempel AAreal åker 50 haGrödfördelning1990Spannmål30 haOljeväxter10 haSockerbetor,potatis ochgrönsaker10 haStödarealen är i exemplet 40 ha. 6 ha måste anslutas tillomställningsprogrammet 1993. Arealen spannmål,oljeväxter och proteingrödor får inteöverstiga 40--6 = 34 ha.Antag att A har odlat sockerbetor och/eller grönsaker1990 och inte kan fortsätta med dessa odlingar. Vad skallhan odla i stället? Odlingsbegränsningen för spannmål,oljeväxter och proteingrödor gäller och är 34 ha. För mångajordbrukare i såväl som är enminskning av sockerbetsodlingen en realitet efternedläggningen av sockerbruket på Öland.Antag att A är arrendator och att arrendekontraktet gårut och att han inte har för avsikt att fortsätta somarrendator. Vad gör han eftersom omställningsprogrammetvarar ? Om A inte går med iomställningsprogrammet 1993 kan en ny arrendator 1994inte få arealstöd eftersom han inte kan gå med iomställningsprogrammet 1994.Antag att arrendet går ut och A går med iomställningsprogrammet 1993. Är vi med i EG 1995kommer en ny arrendator 1995 inte att vilja ta över ansvaretför As omställning. A blir då tvungen att betala tillbakaomställningsstödet.Exempel BAreal åker 50 haGrödfördelning1990Spannmål40 haVall10 haStödarealen är för B 40 ha. 6 ha måste anslutas tillomställningsprogrammet. B är redan med iomställningsprogrammet med 15 ha. Antag att B inte vetvad han skall göra med sin omställningsareal. Detta är enrealitet för många som är med i omställningsprogrammet.Han kan då under arrendera ut 10 ha omställningsarealtill en eller flera lantbrukare som inte är med iomställningsprogrammet. B blir av med en del av sittproblem. Den nya eller de nya brukarna avomställningsarealen måste ändå genom villkoren för detnya arealstödet dra på sig problemen med omställning. Dennye eller de nya brukarna går i och för sig miste omomställningsersättningen men kan i gengäld odla merspannmål eftersom den totalt tillgängliga stödarealen påbrukningsenheten ökar. För Bs del minskar kravet påomställning från 6 till 4,8 ha eftersom totala stödarealenminskar.Lösningen med utarrendering av omställningsareal kankomma att bli ganska vanlig. Detta kommer att medföramycket administrativt merarbete eftersomskuldförbindelserna måste skrivas om. I samband medmarkrörelser påverkas brukningsenheternas stödareal. Detkan i många fall bli svårt för jordbrukarna att förutse vilkakonsekvenser en realförändring får på stödareal, krav påomställning etc.Exempel CAreal åker 50 haArealfördelning1990Spannmål20 haVall30 haStödarealen är för C 20 ha. 3 ha måste anslutas tillomställningsprogrmmet. Arealen spannmål, oljeväxter ochproteingrödor får inte överstiga 20--3 = 17 ha.C är 1993 och tänker sälja korna under våren 1993.C har redan kört upp och tänker odla spannmålfram till pensionen. Vad gör C i det nya läget som uppstått?Låt oss i stället anta att C vill börja med köttproduktioneftersom han inte får ha mer än 17 ha spannmål. Då ärspelreglerna för mjölkpension sådana att annananimalieproduktion på gården inte får öka. Detta innebäratt om C vill börja med traditionell köttproduktion kan haninte ha fler köttdjur än som motsvarar antaletrekryteringsdjur.Det finns två undantag från regeln att annananimalieproduktion inte får öka. Undantaget gäller dikoroch får. Antag att C väljer dikor eller får och vi kommermed i EG 1995. Då är bidraget till dessa djur begränsat tilldet antal djur man hade 1990, 1991 eller 1992. Eftersom Cinte hade dikor eller får under något av dessa år kan haninte komma i åtnjutande av EGs bidrag såvida inteförhandlar fram några övergångsregler.Exempel DAreal åker198860 haAreal åker199050 haGrödfördelning19881990Spannmål40 ha30 haPotatis ochvall 20 ha 20 haD var med i Omställning-90 med 10 ha och planterade1988 skog på 10 ha och fick en jämfört med dagensförhållanden låg ersättning för planteringen. Denplanterade arealen utgör av Ds spannmålsareal1988. D har således på ett tidigt stadium varaktigt tagit 25procent av sin spannmålsareal ur produktion och mer änandra bidragit till att skapa balans på spannmålsområdet.Ds stödareal är 30 ha, vilket innebär att D måste gå medi omställningsprogrammet 1993 med 4,5 ha. Arealenspannmål, oljeväxter och proteingrödor får till och med1996 inte överstiga 25,5 ha. Det nya arealstödet tvingar Dtill ett åtagande som inte framstår som rimligt med hänsyntill Ds tidigare insatser för att begränsaspannmålsproduktionen.Sammanfattningsvis visar exemplen på oklarhet ochryckighet i jordbrukspolitiken. Fasta spelregler ärnödvändiga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att kravet på träda inte skallomfatta ,2. att beslutar att vidta erforderliga åtgärderför att minimera de negativa effekter som i motionenangivna exempel utvisar.