mot · GG02Sf31 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:193 Sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna De allmänna försäkringskassornas datasystem fick sinnuvarande utformning . Redan på etttidigt stadium konstaterades att systemet borde förbättras.Frågan om förändringar i datasystemet har utretts i olikaomgångar. En parlamentarisk utredning, , lade fram förslag till förändringar,vilka dock aldrig genomfördes. I stället fickRiksförsäkringsverket i uppdrag att göra en ny utredning,den s.k. FAS 90. utredande lade verket år1988 fram ett förslag som bl.a. innebar att grundinformationför sjuk- och föräldraförsäkringen skulle lagras i lokalaregister, medan register för bl.a. pensioner, barnbidrag ochbidragsförskott i första hand skulle föras centralt. Inteheller förslagen i verkets utredning genomfördes, utan enny utredning, Utredningen om socialförsäkringsregisterlag,gavs i uppdrag att med utgångspunkt från dessa förslag i enförsta etapp lämna förslag till hur man i en första etappskulle kunna registrera uppgifter om sjukpenning- ochrehabiliteringsärenden hos försäkringskassornaslokalkontor.Regeringen har i proposition 1992/93:193 medutgångspunkt från Registerlagsutredningensdelbetänkande, SOU 1991:9 Lokalasjukförsäkringsregister, lämnat förslag till inrättande ochutformning av sådana lokala register.Moderniseringen av försäkringskassornas datasystembrådskar. Det är därför angeläget att registerfrågornaklarläggs så att en sådan modernisering blir möjlig.ADB-mediet är ett utmärkt hjälpmedel för attrationalisera hanteringen av den allmänna försäkringen.Detta gäller inte minst upprättandet av olika register förförsäkringskassornas behov. Kassorna hanterar mångauppgifter av känslig karaktär som rör de försäkrade. Av detskälet är det viktigt att lagreglera vilka uppgifter som skallfå finnas i ett sjukförsäkringsregister. På så sätt skapas ettskydd för att integritetskänsliga uppgifter behandlas på ettriktigt sätt hos kassorna. Vi tillstyrker därför införande aven särskild registerlag.Det datastöd som f.n. finns är i stort sett helt inriktat påatt underlätta utbetalning av ersättning från försäkringen.En viktig anledning till att införa ett sjukförsäkringsregisterär emellertid att ge försäkringskassorna ett ordentligtdatastöd vid deras handläggning av försäkringsärenden.Denna anledning får inte glömmas bort. Med debegränsningar av registerinnehållet som föreslås ipropositionen är det risk för att man tvingas föra ettmanuellt register vid sidan av det ADB-baserade registret.En sådan ordning innebär knappast att handläggningenförenklas. De integritetsskäl som anförts för att begränsainnehållet i de föreslagna registren bär inte särskilt tungtmot bakgrund av att de registren, som finns ,utgör en betydligt större integritetsrisk än ett väl skyddatdatasystem. En rimlig avvägning mellan den enskildesintegritet och den allmänna försäkringens behov måsteemellertid göras.Ändamålet med lokala sjukförsäkringsregister är attunderlätta och effektivisera handläggningen av frågorangående enskilda människors sjukdomar ochrehabilitering. Registren kan också ge värdefulla uppgifternär det gäller att förebygga uppkomsten av sjukdomar ochgöra förbättringar i arbetsmiljön. Det är därförförvånansvärt, att regeringen i propositionen föreslagit attuppgifter om diagnoser inte skall få förekomma isjukförsäkringsregistren. Sådana uppgifter har nämligenutomordentlig betydelse för kassornas handläggning avsjukpenning- och rehabiliteringsärenden. Denna betydelsehar snarare ökat än minskat . Uppgifternabehövs för att de försäkrade skall kunna få en effektiv ochsnabb hjälp tillbaka i arbete. Det ligger således både i denförsäkrades och i försäkringens intresse att registreninnehåller uppgifter om diagnoser. Såväl utredningen somRiksförsäkringsverket anför tunga argument för varförsådana uppgifter bör ingå i registren. Försäkringskassornafår via diagnosregistrering möjligheter att spåra särskiltfrekventa diagnoser hos vissa arbetsgivare, inom vissabranscher eller inom vissa geografiska områden. Omkassorna har sådan kunskap kan man ta initiativ till åtgärderför att förbättra situationen. Vi anser därför att denparagraf i lagförslaget som behandlar registerinnehållet börkompletteras på den här punkten.Förslaget om förbud mot diagnosregistrering anförsockså i propositionen som argument för att uppgifter ombehandlande läkare eller annan intygsgivare inte hellerskall få förekomma i sjukförsäkringsregistret. Även i dethär fallet avviker förslaget i propositionen frånutredningen. Enligt vår uppfattning är det uppenbart atthandläggningen av ett försäkringsärende underlättas av ombehandlande läkare finns registrerad. Det handlar inteenbart om att kontakterna med läkaren underlättas. Om enförsäkrad ofta byter läkare kan detta i sig utgöra ett skäl föratt närmare utreda rätten till sjukpenning eller behovet avrehabilitering. Det kan också finnas anledning att diskuteraolika läkares sjukskrivningsmönster vad avsersjukskrivningens längd, användning av olikasjukskrivningsnivåer etc. Behovet av uppgifter i registrenom behandlande läkare är därför stort och lagförslaget börsåledes kompletteras även i det här avseendet.Propositionen innehåller vidare förslag som innebär attuppgifter om vilken företagshälsovård som en persontillhör inte skall ingå i sjukförsäkringsregistret.Föredragande statsrådet anser inte, att uppgifter av detslaget tillhör de mera integritetskänsliga, men väljer ändåatt undanta sådana uppgifter från registret. Vi anser attuppgift om företagshälsovårdstillhörighet bör ingå isjukförsäkringsregistret framför allt därför att den utgör ettviktigt underlag för åtgärder för att förbättra arbetsmiljön.Denna del av förslaget leder in på deändamålsbeskrivningar för ettsjukförsäkringsregister som anges i propositionen. Vidremissbehandlingen av utredningens förslag på den härpunkten har framfört attArbetsmarknadsverket för sitt uppdrag har behov av deuppgifter som kommer att finnas i registren.Arbetarskyddsverket föreslår att registerändamålenutvidgas till att omfatta verkets behov av uppgifter omsjukfrånvaron, sammanställd på arbetsställenivå, samt vissabasfakta när det gäller misstänkta fall av arbetsrelateradeskador. hävdar att de lokalasjukförsäkringsregistren kan utformas så att de blirvärdefulla redskap vid uppföljning av arbetsgivarnasrehabiliteringsåtgärder. Föredragande statsrådet tar ipropositionen inte ställning i dessa frågor utan anger att debehöver ytterligare övervägas för att tas upp på nytt isamband med beredningen av Registerlagsutredningensslutbetänkande.Detta betänkande föreligger , SOU 1993:11Socialförsäkringens register. I betänkandet anges attArbetarskyddsverket har stort behov av att kunna analyseraregister avseende olika hälsoeffekter, t.ex. inträffadearbetsskador, sjukfrånvaro och förtidspensioneringar, medavseende på arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten avsådana effekter. En sådan analys behövs dels för attidentifiera områden där det finns behov avarbetsmiljöförbättrande åtgärder, dels för att kunna följaupp risker vid enskilda arbetsställen som ett led i denrutinmässiga tillsynen. Informationssystemet omarbetsskador, det s.k. ISA-systemet, vidArbetarskyddsstyrelsen innehåller uppgifter omarbetsrelaterade olyckor och sjukdomar med kändaorsakssamband och kort latenstid. har anförts att information frånsocialförsäkringen om sjukfrånvaro, förtidspensioneringarm.m. behövs som komplement till uppgifterna i systemet.ISA-systemets behov av uppgifter föreslås i betänkandettäckas genom att utlämnande av uppgifter på ADB-mediumför statistikändamål föreslås vara tillåten. Däremot lämnasinte något förslag vad avser Arbetarskyddsstyrelsens behovav uppgifter för sina övriga ansvarsområden.Sjukskrivningsmönstret på en arbetsplats är en viktigindikation på arbetsmiljöns tillstånd. Sådana uppgiftermåste enligt vår uppfattning systematiskt tas till vara i ettsamarbete mellan försäkringskassorna ochyrkesinspektionen. På så sätt förstärks arbetet med attförbättra arbetsmiljön till gagn för rehabiliteringen avenskilda arbetstagare. Vi anser därför attsjukförsäkringsregistren också bör användas för att täckaArbetarskyddsverkets behov av uppgifter i dessarbetsmiljöförbättrande arbete. Detta ändamål bör ocksåframgå av lagtexten i registerlagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att uppgifter om diagnos ochsjukdomsorsak, läkares och annan intygsgivares namn ochtelefonnummer samt den företagshälsovård som denförsäkrade tillhör skall införas i sjukförsäkringsregistret,2. att beslutar att sjukförsäkringsregistret fåranvändas för att täcka behov avuppgifter i dess arbetsmiljöförebyggande arbete.