ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub113 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Satsa på tjänstesektornTjänstesektorernas betydelse har vuxit i allaindustrialiserade länder. Både tjänsternas andel av BNP ochav arbetskraften är betydligt större änvaruproduktionens i utvecklade industriländer. Det är intebara de rena tjänstesektorerna som växer utan ocksåtjänsteinnehållet i varorna. Tjänstesektorns tillväxt ser inteut att minska och framtidens ekonomi kommer i hög gradatt avgöras av hur tjänstesektorn utvecklas och utformas.Detta faktum avspeglas inte i någon stor omfattning i denindustri- eller forskningspolitik som bedrivs i vårt ellernågot annat land. Kunskapen om tjänstesektorn och dessutveckling är bristfällig.Branschstudier har genomförts inom nästan allaindustribranscher, t.ex. varvs-, stål- eller bilbranschen. Deolika delarna av tjänstesektorn saknar fortfarande seriösabranschstudier, som kartlägger dess läge, systematiserarvad de egentligen innehåller, pekar på dessutvecklingspotential och eventuella behov av statligautvecklingsinsatser. Den statistiska informationen omdenna sektor är outvecklad och bristfällig. Informationenom tjänstesektorn inom SCB-statistiken är många gångermindre än t.ex. jordbruksstatistiken.Därför behöver systematiska branschstudiergenomföras av de olika delarna av tjänstesektorn och enväsentlig utökning behövs av SCB-statistiken inom dettaområde.Tyngdpunkten i forskningspolitiken och i den tekniskautbildningen är inriktad mot varuproduktionen för attförbättra och utveckla olika varors egenskaper.Forskningen mot tjänster och hur de kan utvecklas är nästanobefintlig. Det moderna samhällets utveckling kommer attbestämmas av de företag och länder, som bäst förmår attutveckla och konkurrera med tjänster. Dessa tillhandhållesofta i kombination med varor, men värdet av tjänstenöverstiger allt oftare varans värde. Att producera varorkommer med den tekniska utvecklingen och en allt högregrad av automatisering att bli allt mer kostnadsneutraltmellan olika länder. Den stora konkurrenspotentialenkommer att ligga i hur tjänsterna utformas.Därför bör vi förstärka våra forskningsinsatser inomtjänstesektorn. Det lönar sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning inom tjänstesektorn.
mot · GG02Ub117 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg De stora skogsbolagen inklusive ,skogsägarföreningarna, större gods och allmänningar harsitt eget branschforskningsinstitut . SkogForskbedriver tillämpad forskning och utveckling som tillgodoserdet storskaliga skogsbrukets behov. Institutet finansieras avintressebidrag men också av statliga bidrag i form avkollektivforskningspengar samt inkomster via uppdrag ochansökningar till forskningsfonder. SkogForsk har i sittprogram allt från biologi/ekologi, via teknik och ekonomitill marknadsföring och organisationsutveckling och blir pådetta sätt nästan heltäckande.Någon motsvarande institution avseende det s.k.småskogsbruket finns inte. Genom det tryck som framförsgentemot svenskt skogsbruk avseende biologiskt/ekologiskthänsynstagande, biologisk mångfald, naturvårdsanpassatskogsbruk m.m. görs stora satsningar på forskning inomdessa områden från SLU, andra universitet och SkogForskmed inriktning mot storskaligt skogsbruk. Försmåskogsbruket görs inga eller mycket små insatser trots atthälften av skogsmark är privatägd. Det finns därförett behov av att ett ''centrum'' med uppgift att arbeta med ihuvudsak tillämpad forskning inom framför alltskogsteknik, ekonomi och skogsskötsel skapas. Det skullekunna åstadkommas med en basfinasiering från staten, medbidrag från de privata skogsägarna och med möjlighet attsöka bidrag hos forskningsfonder. Skogshögskolan iGarpenberg skulle vara en lämplig lokaliseringsort fördenna centrumbildning av flera skäl.Forsknings- ochutvecklingsarbete för småskogsbruket har med storframgång bedrivits i sedan mitten av 1970-taletoch är nu internationellt sett världsledande.Det regionala samarbetet är också mycket väl utvecklat.Den skogliga forskningsmiljön är mycket bra, vilket bl.a.framgår av remissvaren till den s.k. . har också haft lätt att rekryteraforskare.I finns två storainstitutioner med inriktning på skogsteknik ochskogsskötsel, medan ekonomikompetensen kompletterasvia samverkan med SIMS-institutionen i Uppsala.Deyttre förutsättningarna i form av skog, mark, varierandeägarkategorier, infrastruktur, verkstad, växthus,plantskola, såg m.m. finns redan idag.En lokalisering av en centrumbildning med inriktning pådet privata småskogsbruket till skulle alltsåinnebära både ett naturligt utnyttjande av och ettkomplement till den mera grundläggande och långsiktigaforskning som bedrivs där inom områdena teknik ochbiologi. Eleverna vid skulle också ges godamöjligheter att på ett bra sätt få kunskaper om den störstaägarkategorin av svensk skog.Riksdagen bör därför uttala att i samarbete medNUTEK får i uppgift att ta upp förhandlingar om inrättandeav en centrumbildning liknade SkogForsk men inriktat påforskning inom småskaligt skogsbruk med lokalisering tillSkogshögskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta en centrumbildningför småskaligt skogsbruk.
mot · GG02Ub118 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskningen vid de mindre och medelstora högskolornahar trots den utvecklingspotential som finns vid dessahögskolor och som redovisats i vår motion under åretsallmänna motionstid tilldelats mycket små resurser. proposition som lagts på bord finns enuppräkning av anslagen, men den är inte tillräcklig och denär dessutom snedfördelad.I propositionen har de mindre och medelstorahögskolorna ändock fått en plats på forskningskartan vilketär positivt. I synnerhet den uppbyggnad avnätverksstrukturer som sker ute bland dessa högskolorborgar för att forskningen kan bli av högklassig vetenskapligkvalitet. I propositionen har emellertid de olika nätverksom byggts upp fått en något varierande tilldelning avresurser. Två av de fyra nätverken, bland dem högskolanFalun/, har tilldelats betydligt mindre resurser änövriga nätverk.Vi anser att de fyra nätverken skall markeras tydligarenär det gäller fördelningen av resurserna påforskningsområdet.Vi anser också att nätverken borde ha möjlighet att växaupp till jämnstora enheter. Därför borde de två mindrenätverken nu ha tilldelats en större andel avforskningsmedlen.Målet för nätverken måste vara att kunna byggaupp en fakultetsorganisation som förfogar över egnaresurser.I det nätverksbyggande som har arbetsnamnet --Dalafakulteten består stommen av de båda högskolornaGävle/och /. Somsamverkansparter är Skogshögskolan i , destatliga verken och det omgivande näringslivet viktiga. Hithör också i Gävle.Det vore olyckligt om de i propositionen föreslagnaåtgärderna att dela SIB så att en del knyts till KTH och endel till blev verklighet. Ensammanhållen institution utgör en viktig resurs i densvenska bostadspolitiken. I arbetet med --Dala-fakulteten utgör SIB med sin breda tekniska ochsamhällsvetenskapliga verksamhet en av byggstenarna.Denna verksamhet har också intressanta kopplingar till dentransportforskning som utvecklas vid HögskolanFalun/. bördärför behållas i den form det nu har men knytas tillHögskolan /. På så sätt skulle högskolanoch --Dala-fakulteten få ett kraftigt tillskott av bådepersonella och institutionella resurser.Om däremot beslutar att en del av SIB skallknytas till KTH, bör som ett andra alternativ desamhällsvetenskapliga delarna knytas till HögskolanGävle/så att en sammanhållen forskning ochutbildning inom det bostadspolitiska området kansäkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade forskningsresurser tillnätverken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nätverkens egnaforskningsresurser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbyggnadsforskning.1
mot · GG02Ub121 · 1993-03-15 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiskaforskningen,626. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kriminologiskaforskningen koncentreras till universiteten,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en professur ikriminalpsykologi,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en professur i rättspsykologi,29. att till /94 anvisar mer än vadregeringen föreslagit eller således , 730. att till : Forskning för /94 anvisar utöver vad regeringen föreslår eller således ,31. att hos regeringen begär att SCB får iuppdrag att genomföra en nylevnadsnivåundersökning,832. att till Socialvetenskapliga forskningrådet:Forskningsmedel för /94 anvisar 23 300 000kr utöver vad regeringen föreslår eller således 110 040 000kr,833. att till Medicinska forskningsrådet:Forskning för /94 anvisar 6 000 000 krutöver vad regeringen föreslår eller således ,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avfakultetsorganisationen,35. att regeringen till Forskningsrådsnämnden:Forskning och forskningsinformation för budgetåret1993/94 anvisar utöver regeringens förslag,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett centrum för dansforskning,37. att till utöver vad regeringen föreslår eller således ,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GG02Ub122 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg ochhögskolorStockholmsregionen har ett antal högskolor: Stockholmsuniversitet, KTH, , lärarhögskola m.fl.De är till allra största del placerade i norra delen eller icentrum av regionen.Det synbart stora utbudet ger många uppfattningen attStockholmsregionen har ett varierat och mängdmässigttillräckligt utbud och möjligheter till högre utbildning ochforskning.Så är emellertid inte fallet. sker inflyttningav välutbildade yngre människor till regionen som delvistäcker behovet av välutbildad arbetskraft. Inom ett antalsektorer har företagen svårt att -- sett -- hitta kvalificerad arbetskraft.Det betyder dels att landet i övrigt dräneras påvälutbildade, dels att redan bofasta i regionen inte harmöjlighet att få en adekvat utbildning.Allt detta är till men för både enskilda och landetsnäringsliv. Det genererar onödigt flyttande, resor ochminskar näringslivets effektivitet och internationellakonkurrenskraft.Denna brist på möjligheter till högre utbildning ärsärskilt markant i regionens södra del. Trots att där t.ex.finns två av landets genuint forskningsbaserade storföretag(och ) finns praktiskt taget inga möjlighetertill högre utbildning inom efterfrågade ämnesområden. Iförhållande till den stora folkmängd som bor i södraStockholmsregionen är utbudet av högre utbildning ochforskning den sämsta i landet.Landstinget har försökt att bryta denna dominans medbl a och Södertörnssatsningen men detta får inte blide enda satsningarna med statligt stöd.Mellaningenjörsutbildningen i , vårdhögskola ochandra satsningar måste få ökat stöd.Vänsterpartiet kan inte acceptera denna ojämnafördelning av utbildnings- och forskningsmöjligheterna.Förutom nämnda nackdelar bidrar denna skevhet till enökande segregering av befolkningen. SödraStockholmsregionen tenderar sakta men säkert att socialthalka efter andra delar av regionen. kan man t.o.m.konstatera skillnader i barns och ungdoms utveckling ochförmågor mellan södra respektive norra delen av vår region.Denna negativa trend måste brytas.Vänsterpartiet föreslår att regeringen återkommer medförslag om hur staten ska bidra -- blandannat för att motverka den ökade regionala segregeringen --till att utveckla den högre utbildningen och forskningen iStockholmsregionen och då särskilt i den södra delen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hur denhögre utbildningen och forskningen skall utvecklas iStockholmsregionen med betoning på regionens södra del.
mot · GG02Ub123 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Stiftelsen är ettvetenskapligt specialbibliotek, fungerande somansvarsbibliotek på sitt område. har karaktärenav specialbibliotek stärkts då institutet fick Kungligabiblioteket som tillsynsmyndighet.På SBI:s initiativ har ett internationellt samarbetepåbörjats rörande en gemensam artikelbas inom barn- ochungdomslitteraturens område. Institutet har fått en alltmerforskningsfrämjande inriktning.Detta har tagit sig uttryck i flera forskarkonferenser ochen utgivning av teoretiska arbeten i institutets egenskriftserie. Denna serie omfattar nu 46 titlar och är alltså enväsentlig del av ämnets inhemska teoretiskalitteraturförsörjning.1989 fick SBI en välkommen möjlighet att stärka sin merutåtriktade verksamhet genom ett treårigt bidrag frånförfattarinnan . Inomramen för dessa medel som senare förlängdes med harinstitutet kunnat bestrida kostnaderna för en halvlitteraturpedagogtjänst. Bidraget till denna tjänst upphörden 1 juli 1993.SBI har i sin anslagsframställning motiverat varför enpermanentning av litteraturpedagogtjänsten /94 förutsätter statlig finansiering (250 000kr). Utöver vad som anförts om detta kan tilläggas att dennaspeciella service ut till skolorna kommer att helt upphöra idet fall inte staten åtar sig detta kostnadsansvar. Vi tyckerdetta vore beklagligt i tider av insikt om vikten av att stärkalitteraturens ställning i skolan.Vi anser också att institutets forskningsverksamhet börstärkas.SBI har begärt för forskning inom barn- ochungdomslitteratur från och med /95.Forskningen skulle bedrivas inom del av chefstjänsten.Slutligen äskar SBI för /96 medel för ettinternationellt utbytesstipendium som skulle administrerasav institutet.Vi finner ovan nämnda äskanden väl motiverade.Insatserna skulle ytterligare stärka det kanske mestinternationella av alla kulturområden; barn- ochungdomslitteraturen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till .
mot · GG02Ub124 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg I propositionen Forskning för kunskap och framsteg,prop. 1992/93:170, under anslaget E 12.Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor, görs en förteckning över vilka högskolor somberättigas till anslag härur.Det anmärkningsvärda är att iStockholm inte finns bland de upptagna högskolorna. FörIdrottshögskolans fortsatta utveckling med goda kontaktermed aktuell forskning och för att lärare skall kunnaförmedla en kvalitativt god undervisning är det av stor viktatt ges medel för forskningsstödjandeåtgärder.Vad gäller möjligheten för att få medelför forskningsstödjande åtgärder förutsätter vi atthögskolan framgent ej diskrimineras utan räknas till dehögskolor som får medel under anslaget E 12.Forskningsstödjande åtgärder vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheteratt få medel under anslaget E 12. Forskningsstödjandeåtgärder vid mindre och medelstora högskolor.
mot · GG02Ub125 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskning och utveckling tillmäts stor betydelse i dagenssamhälle. Det gäller framtiden för näringslivet, denoffentliga sektorn och hela regioner. De störreindustriföretagen har numera en egen FoU-verksamhet ochär i likhet med flera statliga verk stora beställare avforskning vid universitet, högskolor och branschinstitut.Regeringen föreslår en ny forskningspolitik därforskning och högre utbildning ska vävas samman.Utbildningen får en bättre kontakt med de levandeforskningsmiljöerna. En fördubbling av antalet disputeradepersoner fram i syfte att ökaforskningsintensiteten och höja kvaliteten vid universitetoch högskolor är också ett mål. IUtbildningsdepartementets idéskrift ''Forskningensutmaningar -- En strategi inför 2000-talet'' lyfts frågor omökad konkurrens mellan högskolor fram. Behov av ennärmare koppling mellan främst den tillämpadeforskningen och näringslivet ökar. De mindre ochmedelstora högskolorna anges som exempel på en sådanpositiv koppling med potential för ytterligare förbättring avsambandet forskning -- praktisk tillämpning.I --Dalaregionen har högskolorna tagit dennaförändring i utbildnings- och forskningspolitiken på allvar.Förslaget ''--Dala-fakulteten'' är ett sätt att bygga enkonkurrens- kraftig nätverkshögskola med egnaforskningsresurser.En högskola är en viktig del i den regionalainfrastrukturen och påverkar starkt utvecklingen i enregion. i --Dalaregionenär ett viktigt steg att förstärka samverkan i deansträngningar som görs för att höja kompetens ochkonkurrensförmåga för högskolorna i /ochi /Borlänge.Det är angeläget att arbetet med att få fram enorganisation för en --Dala-fakultet kan fortsätta.Detta prospekt är ett tydligt exempel få hur man kan spridaresurser för att ge ökade möjligheter för människor att höjasin kompetens.När nu rejäla satsningar görs på forskning anser vi att detvora värdefullt att stimulera de olika initiativ som tas pålokal nivå. Därför anser vi att resurser måste omfördelas såatt en --Dala-fakultet kan utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på en --Dala-fakultet.
mot · GG02Ub131 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Professur i alkohol- och missbruksforskning vid UmeåuniversitetDe negativa verkningarna av alkohol har av mångabedömts som största folkhälsoproblem. Mellan 300000 och 500 000 människor beräknas missbruka alkohol.Det innebär att av alla män och av alla kvinnorkan räknas som alkoholmissbrukare.Alkoholens skadeverkningar omfattar både svåramedicinska och sociala konsekvenser, som manifesterasinom sjukvården men även belastar polisväsendet ochsocialtjänsten.Ca 20% av de patienter som besöker landetsakutmottagningar har sannolikt alkoholmissbruk sombakomliggande orsak.Mellan 20 och 30% av samtliga som dödas i trafiken äralkoholpåverkade. Åtta av tio som drunknar äralkoholpåverkade.Alltför många barn och ungdomar som växer upp imissbrukarhem far illa. Skadeverkningar kan svårligenrepareras senare i livet. Samhället bör på många sätt mycketmer och tidigare gå in i det förebyggande arbetet.Den forskning om alkoholproblem och missbruk sombedrivs i landet synes nu i huvudsak vara lokaliserad tillsödra och , ,, , iStockholm, i forskning som bedrivs är värdefull och lämnarsjälvklart viktig kunskap inom missbruksområdet. Men vikonstaterar även att i norra saknas professurer förforskning inom områdena alkohol och narkotika.Inte minst kan den förestående anslutningen till EGinnebära risker/möjligheter för radikala förändringar avden i förda alkoholpolitiken och alkoholeffekterna.Behovet framstår starkt av en förstärkning av alkohol- ochmissbruksforskning och därmed en professur tillUniversitetet i kan vara enligt följande kliniskaoch epidemiologiska problem inom alkoholområdet atterbjuda stöd till alkoholmissbrukarens anhörigaalkoholoch riskbeteende utveckling av standardiserade metoderför att diagnostisera alkoholberoende och att utvecklatekniker för att utvärdera behandlingseffekter.I regeringens proposition föreslås att av delöntagarfondsmedel som avsätts för forskning börhuvuddelen av medlen tilldelas en stiftelse som inrättas förstrategisk forskning med naturvetenskaplig, teknisk ochmedicinsk inriktning.Vi anser att en professur med medicinsk inriktning inomalkohol- och missbruksforskning med placering i ärav viktig strategisk betydelse. Ingen åtgärd kan vara mersamhällsekonomiskt betydelsefull än att nedbringa alkohol-och narkotikamissbruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en professur i alkohol- ochmissbruksforskning vid .
mot · GG02Ub134 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Institutet vid StockholmsUniversitet har långt framskridna planer på attsamlokalisera det inom ITM vid Studsvik belägnalaboratoriet för akvatisk ekotoxikologi med delar avSMF/Askölaboratoriets fastlandsanläggning till engemensam anläggning vid Studsvik. Till denna anläggningär även tänkt att knyta den därtill hörandegrundutbildningen.I samarbete med , iSödermanlands län och harUniversitetet tagit fram planer på en nybyggd anläggningvid Studsvik. Denna skulle på ett naturligt sätt anslutas tillbefintliga anläggningar för forskning inom bl aenergiområdet.Som ett komplement till denna anläggning planerarNyköpings Kommun, tillsammans med , attetablera ett kunskaps- och informationscenter förÖstersjöfrågor tillNyköpings tätort. Härigenom kommer de speciellafördelar som en lokalisering till Studsvik erbjuder, attytterligare accentueras. Tillgång till en forskningsinriktadinfrastruktur, väl utbyggda servicefunktioner och godakommunikationer ger möjlighet till optimalt utnyttjande avresurserna.Redan idag finns laboratoriet för akvatisk toxikologi ochluftlaboratoriet lokaliserade i Studsvik vid sidan av annankunskapsinriktad verksamhet främst inom kärnteknikensoch kärnfysikens område men också inom energiområdet iövrigt. Den tvärvetenskapliga kunskapsprofil som dettaskapar är en av hörnpelarna när det gäller att utvecklaStudsvik till ett livskraftigt forskningscentrum.Under senare år har det försvunnit ett stort antalarbetstillfällen från Studsvik liksom frånNyköpingsregionen i övrigt. Därför skulle det även urarbetsmarknadssynpunkt vara önskvärt att det komplettalaboratoriet i sin helhet kunde lokaliseras på nu föreslagetsätt.Det ankommer på att finansiera denaktuella forskningen och undervisningen men enlokalisering till Studsvik medför ökade lokalkostnader.Inför det fortsatta arbetet med det nyaresursfördelningssystemet -- där lokalkostnaderna fr o mnästa år beräknas ingå i utbildnings- ochforskningsanslagen -- bör regeringen beakta de ökadehyreskostnader som en lokalisering till Studsvik medför förStockholms Universitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av utbyggd marinforskning till Studsvik och därmed sammanhängandelokalkostnader.
mot · GG02Ub137 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg i propositionen om forskningRegeringen understryker i propositionen de små ochmedelstora högskolornas roll i forskningen och har ocksåanslagit pengar för forskningsstödjande åtgärder där. Det ärbra.Vi anser det dock anmärkningsvärt att Idrottshögskolaninte är omnämnd bland de skolor som föreslås få del avresurserna. Det rimmar illa med det stora behov avforskning som finns inom idrotts- och friskvårdsområdet.Det skulle vara ett svårt bakslag för utbildningen vidhögskolan om inga sådana resurser ställs till förfogande.Rimligen borde tillföras 2 miljonerkronor ur det anslag som fördelas till högskolorna ochdessutom viss del av det anslag som regeringen föreslåsbehålla för senare fördelning.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser förforskningsfrämjande åtgärder vid .