mot · GG02Ju821 · 1993-01-26 00:00:00 — Tyngdpunkten i kriminalpolitiken måste vara attupprätthålla lag och ordning i samhället. Rättsordningenblir meningslös om den inte kan skydda kvinnor och barnfrån övergrepp och brutal död eller ge brottsoffren ettrimligt stöd.Flera undersökningar visar att medborgarna har ettmycket svagt förtroende för rättsmaskineriet. Det handlarnu om att återvinna medborgarnas förtroende.Rättstryggheten och rättssäkerheten är viktigavälfärdsyttringar. Det gäller alltså att återskapa lag ochordning i samhället. Medborgarna har rätt till lag ochordning. För detta är staten ytterst ansvarig.Det kränkta brottsoffret måste ges reella möjligheteroch rättigheter att återvinna sin mänskliga status -- sittmänniskovärde.I politiska och rättsliga sammanhang tas knappast någonhänsyn till brottsoffrens känslor av förtvivlan, orättvisa,förnedring, oro etc och inte minst känslorsom orsakas av ekonomiska bekymmer som har sin grund ibrottet.Det grundläggande motivet för de förlsag som förs frami den här motionen är att staten har ett ansvar för attmedborgarna inte drabbas av brott. Om en medborgareutsätts för brott, t ex ett sexuellt övergrepp, en våldtäkt, såär det staten som har misslyckats i sin uppgift att skyddamedborgaren. Staten skall då ta det fulla ansvaret ochmålsäganden skall ges hjälp och stöd men också kunnaanförtros makten över de medel och möjligheter som kanbehövas för att få återupprättelse, dvs att bl a själv få föratalan samt att få ett bestämmande inflytande överpåföljdsvalet.Brottsoffrets ställning måste stärkasBrottsoffret, målsäganden, måste ges en starkareställning under utredningen och i domstolsprocessen. Dettainnebär bl a att brottet mera skall ses som en sak mellanförövaren och offret än mellan åklagaren ochgärningsmannen.Aktning för brottsoffrets människovärdeDen brottsling som mot förmodan hamnar i fängelseskall enligt kriminalvårdslagen behandlas med aktning försitt människovärde. Det låter bra. Någon sådan lagregelfinns dock inte för brottsoffren, inte ens under rättegångensom ofta är grymmare mot brottsoffret än mot brottslingen.Domstolarna, men även polis och åklagare, skall inte mötaoffret med misstro utan med medkänsla och förståelse,vilket dock kan bli svårt med hänsyn till etableradeattityder.Hämta till förhör inom 24 timmarVarje vecka misshandlas en kvinna till döds i . Ettokänt antal tusen misshandlas utan att avlida. I Kanadahämtar polisen den som anmälts för misshandel till förhörinom efter anmälan. På detta sätt signalerar manklart att samhället ser allvarligt på våldsbrott mot kvinnor.Kvinnojourer, brottsofferjourer och kriscentraPå många håll finns också särskilda kvinnojourer ochkvinnohus dit misshandlade kvinnor kan söka sig.Brottsofferjourer finns på omkring 60 olika ställen i landet.De arbetar ideellt med att hjälpa brottsoffer tillrätta.Brottsoffret skall kunna slussas till en brottsofferjour redanvia polisstationen.Jourverksamheten kan behöva kompletteras avkriscentra där både brotts- och olycksoffer kan få hjälp.Staten, landstingen, och försäkringsbolagen skulletillsammans kunna svara för verksamheten.Anslagen till brottsofferjourer och kvinnojourerGenerellt sett anser Ny demokrati att anslagen tillbrottsoffren och den verksamhet om brottsofferjourer,kvinnojourer och kvinnohus bedriver måste öka. Dagensdisproportion mellan vård av brottsoffer och vård avbrottslingar är absurd.Ny demokrati accepterar det föreslagna anslaget tillkvinnojourer i förslaget till statsbudget /94 (F2femte huvudtiteln) men anser att anslaget tillbrottsofferjouer måste fördubblas (återfinns i G4 andrahuvudtiteln).BrottsskadenämndenBrottsskadenämnden har begärt att anslaget /94 ökas med 15 miljoner kronor.Regeringens förslag innebär en höjning med 10 miljonerkronor. Ny demokrati anser att anslaget tillBrottsskadenämnden skall höjas med (G4 andra huvudtiteln)BrottsofferombudsmanBrottsoffren måst få någon att vända sig till som tar handom allt, redan från början -- en brottsofferombudsman.Brottsofferombudsmannen skall ha en saklig kompetens ombrottsoffrens speciella situation och kunna ta sig anbrottsoffrens bekymmer, ekonomiska och andra, och gehjälp och stöd. Att enbart vända sig till en advokat räckerinte, då advokatstandarden kan vara allt för ojämn.Förutsättningarna för att inrätta verksamhet med eneller flera brottsofferombudsmän samt formerna för dettamåste redas ut.BrottsofferfondEn särskild brottsofferfond bör snabbt kunna geerforderlig ekonomisk hjälp. Brottsofferombudsmannenbör kunna besluta om hjälpen. Brottsofferombudsmannenbör självfallet också kunna hjälpa till att t ex sälja ett hussom självfallet inte skall säljas med förlust för familjen dåbrottsoffret på grund av brottet får svårigheter att bo kvar.Vid förlust får brottsofferfonden gå in så att familjen inteskadas i ekonomiskt hänseende. Brottsofferfonden skallkunna betala ut ersättning innan dom på skadeståndföreligger.En brottsofferfond bör inrättas. Vid beräkningenav medel för polisväsendet avseende /94föreslår regeringen att en besparing tas ut om 150 miljonerkronor. Denna besparing bör enligt Ny demokratis meningkunna läggas till grund för inrättandet av en särskildbrottsofferfond. Ett alternativt finansieringsförslag är attanvända de ca som kan frigöras omrätten för asylsökande att få rättsligt biträde enligträttshjälpslagen begränsas. Fonden kan tillföras ytterligaremedel genom att dömda brottslingar tvingas betalaförslagsvis till fonden.Målsättningen med brottsofferfonden är att brottsoffrenoch deras familjer måste kunna få full ekonomisk ersättningför i princip varje tänkbar negativ konsekvens av betydelsesom brottet medfört.Det är inte givet att brottsofferombudsmannen ochbrottsofferfonden är statliga eller allmänna inrättningar.Formerna bör diskuteras. Verksamheten kan också ske iprivat regi. Men om man ser brott som ett misslyckande förstaten förefaller det mest naturligt att staten ävengaranterar ombudsmanna- och fondfunktionerna.Ersättningsreglerna måste bli generösareErsättningsreglerna till brottsoffren måste som framgåttbli betydligt generösare. I princip skall alla skador, direktaoch indirekta, som uppkommer av ett brott ersättas fullt utav brottslingen eller av brottsofferfonden om brottslingeninte kan betala.Skadeståndsbeloppen till brottsoffren måste alltsågenerellt sett höjas. Dessutom kan det bli fråga om att vidgamöjligheterna till skadestånd och ersättning.Skadeståndslagen, bl a i fråga om jämkning till förmån förden som är skyldig att utge skadestånd på grund av brott,kan behöva tas bort eller begränsas.Brottsoffrets rätt att processaFör Ny demokrati är det av synnerlig vikt att brottsoffretfår en reell rätt att påverka brottmålsprocessens utgång. Ettförslag med det syftet återfinns i en särskild motion.Brottsoffret bör få möjlighet att i vissa falla föraprocessen som åklagare. Detta skulle kunna åstadkommasgenom att målsäganden själv eller med hjälp av rättsligtbiträde förde talan även i brottmålsdelen på statensbekostnad och enligt de regler som normalt gäller föråklagare. Åklagaren skulle alltså kunna överlåta talerätten.Det kan ge effektivitet, spara pengar och ge brottsoffretupprättelse.Om en åklagare inte vill föra talan eller inte villöverklaga en friande dom eller en för lindrig dom så blirläget komplicerat för målsäganden. Går målsäganden in iprocessen riskerar han eller hon att själv få betalamotpartens rättegångskostnader. Ett sådant nytt systemskull alltså också förbättra målsägandens ställning genomatt eliminera risken för att drabbas av processkostnader; detblir ju staten som svarar för kostnaderna på samma sätt somför åklagare idag.De här idéerna kan i förlängningen leda till en omvändgrundsyn på vem som skall åtala, är det i första handåklagaren, i andra hand målsäganden, men i framtidenskulle det alltså kunna bli det motsatta, i första handmålsäganden, i andra hand åklagaren.Brottsåskådares skyldighet att ingripaDet finns ingen generell skyldighet för allmänheten attingripa mot eller avvärja ett pågående brott. I ställetuppfattas huvudregeln så att allmänheten skall hålla sig påavstånd för att inte riskera åtal och annat obehag av ettingripande som måhända gått för långt. Åskådarnaspassivitet är ett kännbart faktum för många brottsoffer.Även brottsoffret kan råka illa ut om han eller hon i syfteatt avvärja ett angrepp tar till mer våld än nöden kräver.Frågor om allmänhetens skyldighet att ingripa vidpågående brott eller förhindra brott och brottsoffrets rättatt avvärja ett pågående brott eller att förhindra brott måsteses över.Rätten till offentlig försvarare måste begränsasMöjligheten att få offentligt försvar, dvs försvarare påstatens bekostnad, måste begränsas. Dessutom harförsvarararvodena sprungit i höjden och måste minskas,förslagsvis . Detta ger utrymme för enomprioritering av statens stöd från brottslingens bästa tillbrottsoffrets bästa. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten har ett ansvar för attmedborgarna inte drabbas av brott och att ett brott därförkan ses som ett misslyckande för staten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målsäganden, brottsoffret,ges en starkare ställning under förundersökningen och idomstolsprocessen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regelsystemet förändras medinriktning på att brottet mera skall ses som en sak mellanförövaren och offret än mellan åklagaren ochgärningsmannen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det i införsen bestämmelse som går ut på att målsäganden,brottsoffret, i hela rättsprocessen skall behandlas medaktning för sitt människovärde och mötas med medkänslaoch förståelse,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna ändras så att polisenär skyldig att hämta den som anmälts för misshandel ellerannat våldsbrott till förhör efter anmälan,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt skapa särskilda kriscentra för brotts- och olycksoffer,7. att för /94 anslår ytterligare1 till ellersammanlagt (ingår i G 4 andra huvudtiteln),8. att till : Ersättning förskador på grund av brott för /94 anvisar utöver vad regeringen föreslagit (G 4 andrahuvudtiteln),9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna ochformerna för att inrätta en eller flerabrottsofferombudsmän,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa förutsättningar för enbrottsofferfond med en huvudsaklig inriktning ochomfattning som beskrivs i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett belopp om 100 000 000kr avsätts för ändamålet brottsofferfond under budgetåret1993/94,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda ett system som går utpå att den som döms för brott skall åläggasbetalningsskyldighet till brottsofferfonden med visstbelopp, förslagsvis ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ersättningsreglerna måste bligenerösare,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jämkningsregeln iskadeståndslagen till förmån för skadegöraren,brottslingen, måste ses över,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt ge målsäganden, brottsoffret, större möjligheter att föraprocess,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förallmänhetens skyldighet att ingripa vid pågående brott ellerförhindra brott eller begränsa verkningarna av ett brott,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna om brottsoffrets rättatt avvärja ett pågående angrepp eller att förhindra brott(nödvärn) måste ses över,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt begränsa rätten till offentlig försvarare,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt minska försvarararvodet väsentligt, förslagvis ,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en omprioritering måste skeav statens stöd från brottslingens bästa till brottsoffretsbästa.