mot · GG02T207 · 1993-01-26 00:00:00 — Bättre villkor för cyklister har en grupp socialdemokratiskariksdagsledamöter genomfört en cykelturné i någondel av . Vi har gästat nästan allalandskap i landet. Vår senaste turné, , gjordevi på Gotland.Under årens lopp har vi skaffat oss en omfattandekunskap om villkoren för cykelturism. Vi har upplevttjusningen med cykelturismen men också noterat attmycket kan göras för att förbättra villkoren för den somcyklar oavsett för vilket ändamål cykeln används.Att cykla är bra!De flesta svenskar äger en cykel. Den används för fleraändamål. För många är den ett naturligt fordon för resor tilloch från arbetet. Cykeln används i motionssyfte. De mångadeltagarna i ''runt'' och andra motionslopp vittnarom det. Cykeln är också ett redskap för semester ochrekreation. Det kan den som besökt exempelvisGotland eller vittna om.Det är hälsosamt att cykla. Det är ett synnerligenmiljövänligt sätt att förflytta sig från en punkt till en annan.Cykeltrafiken är utrymmessnål, den är bullerfri och denföranleder inte några miljövådliga avgaser. Det finns därförenligt vår mening flera skäl för samhället att underlätta ochstimulera en ökad användning av cykeln.Planera rätt för cykeltrafikCykeln är särskilt praktisk att använda i tätortsområden.Tyvärr tar inte stadsplaneringen tillräcklig hänsyn till detta.Motortrafiken leds så att bilisten skall spara både tid ochkörsträcka. Det är naturligtvis bra. Dessvärre sker inteplaneringen av cykelleder på samma sätt. Det verkar somom planeringen utgår från att cyklisten har helt andra behovoch syfte med resan än bilisten. För det mesta är det inte så.Därför finns runt om i landet otaliga exempel på attcykelleder i tätorter snirklar sig fram genom gatusystemet,än på ena sidan av gatan, än på den andra och med långaomvägar runt besvärliga passager. Naturligtvis är det så attden som cyklar till jobbet har samma intresse avatt komma fram snabbt och bekvämt som den som åker biltill jobbet. Det förhållandet tycks kommunernasplaneringsorgan totalt ha förbisett. Vi efterlyser därför enbättre planering av cykelleder i tätorterna.Höj cykelersättningen i allmänna reseavtaletI allmänna reseavtalet (), definieras en cykel som''annat färdmedel''. Ersättningen för den som användercykel är per kilometer. Denna ersättning har varitoförändrad under mycket lång tid.Vi anser att det är lämpligt att höja denna ersättningrejält, förslagsvis till . En sådan ersättning är irealiteten en besparing om effekten blir att många finnerdet intressant att använda cykel i stället för bil.Höj bidraget för byggande av cykellederVägverket ger bidrag till byggande av cykelleder.Summan har varit oförändrad , 20 miljonerom året. Bidraget har därför i realiteten sjunkit mycketkraftigt. Vi anser det synnerligen motiverat med en höjningoch föreslår 35 miljoner 93/94. Just nu är en sådan höjningsärskilt befogad mot bakgrund av den höga arbetslösheten.Anläggning av cykelleder ger mer arbete per satsad kronaän vanliga vägbyggen. Vårt förslag skall inrymmas inomramen för det totala väganslaget.Bidraget till cykelleder fördelas över landet. Det statligabidraget har varit . Vi anser att respektivelänsmyndighet i fortsättningen själv skall få bestämmabidragsprocenten. Det finns säkerligen projekt som skullekomma till utförande även med en lägre bidragsprocent.Andra angelägna leder kan behöva ett högre bidrag. Meden större flexibilitet i bidragsgivningen skulle sannolikt deanslagna pengarna räcka till mer än vad som varitfallet.Många angelägna projektDet finns runt om i landet goda idéer till leder förcykelturism. De frivilliga cykelorganisationerna, särskiltSvenska , har lagt ner ett omfattande arbetepå att skapa sådana leder. Det största och mestuppmärksammade projektet är Sverigeleden. Vi vill genågra exempel på angelägna större projekt på några platseri landet.1. brofäste----ca 80km. Det är ett suveränt cykelturistprojekt som finns skissathos i . En kort bit, --, är redan cykelväg på en nedlagd banvall.2. ------Nybble ca 50 kmKarlstad/--Ölme--ca 15 kmÅmål------ca 45 kmDessa tre sträckor skulle tillsammans med redanbefintliga leder ge en utomordentlig cykelled runt Vänern.3. Nedlagda banvallar runt om i landet. Det finnsåtskilliga mil nedlagda banvallar runt om i landet lämpligaför cykeltrafik. De är förhållandevis billiga att rusta upp ochsynnerligen passande för cykelåkning bland annat på grundav att järnvägar har förhållandevis måttliga stigningar.4. Förse den planerade med encykelbana. har gjort enprogramskrift över projektet. Däri ges exempel från andraländer på stora projekt med separat cykelbana, i , i ochAfslutitdijk i . Den holländska passerasårligen av omkring 100 000 cyklister.Förutom dessa stora projekt finns ett stort antal mindreangelägna sträckningar. Det är arbeten som är lämpliga somberedskapsarbeten.GotlandGotland intar en särställning som främstacykelturistlän. Det är emellertid många som trängs på degotländska vägarna . Det finns, det storaantalet cykelturister till trots, ganska få separata cykelleder.De som finns har ofta ett grus- eller stenunderlag som ärdirekt olämpligt för många moderna cyklar. Biltrafiken ärintensiv under semesterperioden.Vår slutsats under den vecka vi cyklade på var:Här, om någonstans, är det befogat att satsaarbetsmarknadspengar på belagda cykelvägar. Det skulleförbättra trafikmiljö och trafiksäkerhet och öka de redangoda förutsättningarna för cykelturism. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre förutsättningar förcykeltrafik,2. att beslutar anslå inom ramenför det totala väganslaget till bidrag för anläggande avcykelleder.