mot · GG02U274 · 1993-01-26 00:00:00 — Förändringarna i Öst- och mot demokratioch ekonomisk utveckling är processer som tar ochkräver stora ansträngningar. Att dessa ansträngningarlyckas är en angelägenhet inte bara för de berörda ländernautan påverkar hela den framtida utvecklingen i Europa.Situationen i våra östra grannländer, och debaltiska staterna, är mycket svår. Demokratin ärfortfarande skör och ett sammanbrott för reformprocessen iRyssland skulle kunna få oöverskådliga konsekvenser inommånga områden; ekologiska katastrofer, hungersnöd,nationella spänningar, migration, förändradesäkerhetspolitiska förutsättningar osv. Utan tvekan skulleSverige drabbas avsevärt av utvecklingen i specielltnordvästra har därför ett gemensamt intresse av att stödjautvecklingen i särskilt nordvästra och Baltikumsom vi har ett särskilt ansvar för. Ett ökat samarbete skullegynna alla parter. Ett samarbete skulle göra det möjligt attstödja miljön och att utveckla naturrikedomarna,infrastrukturen och den gemensamma säkerhet som haren möjlighet att byggas upp.Det är då viktigt att snabbt och kraftfullt bidra till nyutveckling där de människor som hotar att drabbas har sinhemvist. En jugoslavisk utveckling i andra delar av Europamåste förekommas. Också av egennyttiga miljöskäl skulledet vara förmånligt att investera i avlopps- ochrökgasrening, energiproduktionsanläggningar ochenergihushållning öster om . Likaså skulleinvesteringar i kommunikationer kunna ha god effektutanför landet. näringsliv gynnas avinvesteringar i norra måste från början göras från ekologiskautgångspunkter. klarar inte självt av de gigantiskamiljöproblem man står inför. Att lösa dem är en nödvändigförutsättning för att kunna bidra till en långsiktigekonomisk utveckling. Ett ekonomiskt samarbete iNordkalottområdet blir likaså meningslöst om inteKolahalvöns ekologiska kris kan lösas. Skandinaviskainvesteringar är nödvändiga för att bygga upp en förnuftigekonomisk struktur och för att sätta in avanceratmiljötekniskt kunnande till gagn för naturen ochmänniskorna. De är nödvändiga för hela regionensöverlevnad.Miljöhoten på är mycket allvarliga: Härfinns världens största koncentration av atomreaktorer, f.n.229 atomreaktorer på 118 atomdrivna fartyg. De skapar isin tur stora mängder atomavfall. Ett nytt centralt lager föravfallet förmodas bli förlagt till . Mellan 50och 60 utrangerade ubåtar ligger vid kusten utan att, somdet förefaller, det finns planer på vad man ska göra meddem. Utbränt kärnbränsle har mellanlagrats på flottbasernai och Archangelsk. Längs finns en mängd atomreaktorer från havereradeubåtar dumpade, liksom atomisbrytare. Fullastade skeppmed radioaktivt avfall har också dumpats utanför NovajaZemlja. Svavel och tungmetaller ger allvarligaindustriutsläpp. Havsvattnet är allvarligt förorenat.Infrastruktursatsningar är nödvändiga för ökadekontakter med nordvästra . Vägar måste byggas uti öst-västlig riktning. Järnvägsnätet måste utbyggas ochomlastningsmöjligheterna förbättras. Det krävs bättreförbindelser mellan jordbruksområden, städer ochindustriella centra. Telekommunikationer som telefon ochfax behövs för investerare.Energisäkerhet och-effektivitet måste främjas. Inte minst gäller detsäkerheten för kärnkraftverk. Atomkraftverket påKolahalvön t.ex., Poljarny Zori, är en stor säkerhetsrisk.Energislöseriet är ett mycket stort problem inom industrin.Högre effektivitet måste utvinnas ur konventionellakraftverk. Energisparande ger möjlighet att stänga avföråldrade atomkraftverk. Tekniskt stöd måste lämnas effektivisering av energiuppvärmningen. Det gäller t.ex.nödvändig ombyggnad av fjärrvärme i städer och tätorter ialla nämnda områden. Stöd och insatser kan utvecklas tillkommersiellt samarbete i ett senare skede. Stora insatserkan också göras för att återställa och moderniseravattenkraftanläggningar. Resurser som ärunderutnyttjade i kan tas i anspråk.Hjälp till småföretagare behövs för att ändra denekonomiska strukturen liksom teknologier förmiljövänligare produktion.Enligt vår uppfattning bör de ovan beskrivna insatsernaendast i mindre omfattning göras i form av bistånd. Medtanke på de resurser som behövs kommer bistånd inte attförslå särskilt långt. Dessutom kan det leda till ett oönskatbiståndsberoende. I stället bör så långt det är möjligt stödges på lånebasis och genom utökade insatser när det gällerexportkrediter, ett väsentligt ökat användande avEuropeiska och Nordiskautvecklingsfonden. Vid eventuellt svenskt medlemskap iEG bör vi stimulera till ökat utnyttjande av deinvesteringsfonder som finns för dessa ändamål.När nu den glädjande säkerhetspolitiska förändringen ivärlden och den svåra ekonomiska situationen fåttpresident att besluta om en minskning av armén skapar det givetvis enormaarbetsmarknadsproblem. Arbetslösheten hotar att bli stor imånga delar av landet, när 1,5 miljoner militärer måste bytayrke. Sysselsättningen i militärindustrin drabbas också. Tilldetta kommer konsekvenserna av att ryska militärer lämnarCentraleuropa och behöver arbete och bostäder. Externtstöd till detta underlättar också den fredliga utvecklingen iBaltikum. och övriga grannländer har en storuppgift när det gäller att hjälpa till i denna storaomställningsprocess. Det är också av ett stortsäkerhetspolitiskt intresse att ett sådant stöd ges.Också när det gäller det militära området är kontakteröver gränserna viktiga. Sådana befäster ett för alla parterbefrämjande samarbete, skapar förtroende och en tryggaresäkerhetspolitisk miljö. Vi menar därför att utbyten påolika nivåer av militära myndigheter bör stimuleras, liksomnär det gäller militära inspektörer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till och .