mot · GG02N54 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:206 Ändringar i lagstiftningen för värdepappersfonder, Allmänna pensionsfonden m.m. Regeringen föreslår i propositionen ändringar ilagstiftningen för värdepappersfonder. Fondbolag skallunder vissa förutsättningar få möjlighet att läggas sammanrespektive delas i mindre enheter. Värdepappersbolag skallundantas från aktiebolagslagens låneförbud.Aktiekontolagen ändras så att ochRiksgäldskontoret blir kontoförande institut.I propositionen föreslås också ändringar i reglementetför AP-fonderna bl.a. så att målet för fondstyrelsernasförvaltning av fondmedlen renodlas med en koncentreringpå kravet om långsiktigt hög avkastning. Varje fondstyrelseskall fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhetoch för regeringen redovisa en resultatuppföljningav verksamheten.VärdepappersfonderEtt huvudproblem med den svenska aktiemarknaden äratt handeln är starkt koncentrerad till ett begränsat antalstora företag medan handeln är mycket tunn i de allra flestabörsnoterade aktier. Likviditeten är dålig i det storaflertalet aktier. Detta medför att möjligheten att utnyttjabörsen för att skaffa kapital i praktiken är begränsad tillstorföretagen.Orsaken till detta missförhållande beror på attaktiemarknaden domineras av ett litet antal stora aktörer.Stora aktörer är av naturliga skäl inte intresserade av attinvestera i små aktier med dålig likviditet, där det äromöjligt att snabbt avyttra aktierna det bedömslämpligt. Dessa brister drabbar de mindre och medelstoraföretagen hårt.Koncentrationen till få och stora placerare leder ocksåtill att marknaden inte får den mångfald en effektivmarknad kräver.Mot denna bakgrund anser vi att regeringens förslag attaktiefonder skall få läggas samman inte går i rätt riktning.Det är inte ökad koncentration och färre fonder marknadenbehöver utan ökad mångfald och fler och mera självständigaplacerare.Det vore istället mer angeläget att åstadkomma enordning där t.ex. allemansfonder inte kunde bli hur storasom helst och där varje fond hade en helt självständigplaceringsverksamhet. Detta skulle väsentligt ökamöjligheterna för mindre och medelstora företag attförstärka sin kapitalbas via aktiemarknaden. Detta varockså avsikten när allemansfonderna skapades.Det finns inget som enligt vår uppfattning talar för attstörre fonder är bättre för spararna än mindre fonder. Deeventuella kostnadsbesparingar som uppstått iförvaltningen av de större och samförvaltade fonderna serinte ut att ha kommit spararna till del i form av lägre avgifterutan synes ha stannat hos fondförvaltarna i form av ökadlönsamhet. En starkare press på förvaltningskostnader ochavgifter skulle sannolikt åstadkommas om fonderna fickstyrelser som representerade spararna och inte som heltstyrdes av fondförvaltaren, vanligen en bank eller enfondkommissionär.AP-fondenNär det gäller AP-fonden delar vi regeringensuppfattning att inte nu göra en genomgripande förändringav fondernas organisation med hänvisning till det arbetesom pågår när det gäller översynen av vårt framtidapensionssystem. Det är bra att regeringen i propositionenslår fast att fondernas avkastning kommer att få ökandebetydelse för ATP-systemet. De förändringar som föreslåsär dock alltför små med hänvisning till den akuta krisen i detfinansiella systemet och de allvarliga bristerna i marknadensfunktionsförmåga.AP-fondens tillgångar är statliga medel som i lag avsattstill särskild förvaltning. Fondens tillgångar får användasendast på det sätt som anges i Allmännapensionsreglementet, dvs. för pensionsutbetalningar,förvaltningskostnader och andra utgifter avseendeförsäkringen för tilläggspension. Detta gäller alla de medelsom tillförts AP-fonden, både de medel som förvaltas avförsta till tredje fondstyrelserna, fjärde och femtefondstyrelserna och styrelsen för Fond 92--94. De medelsom således överförts till fondstyrelsernas förvaltning skallvara helt reserverade för att trygga ATP-pensionärernasvälfärd i framtiden.Den fondorganisation som gäller, att vissa delarbara får köpa obligationer och andra bara aktier, är igrunden inte tidsenlig. Den som får köpa aktier ärförbjuden att välja att placera i räntebärande tillgångar,vilket starkt begränsar fondernas möjligheter att få en godavkastning på pensionsmedlen. Vid hög ränta och fallandebörs kan t.ex. den fjärde fondstyrelsen inte välja att säljaaktier och placera i obligationer. Därmed sänks denlångsiktiga avkastningen på ett sätt som försvagarpensionssystemet.Detta talar för att redan nu göra sådana förändringar attstyrelserna för första till tredje AP-fonden ges möjlighet tillplacering av medel för en bra avkastning.Det finns inga skäl till varför just hela folketspensionsfond skall ges sämre betingelser för sinkapitalförvaltning än t.ex. de privata försäkringsbolagen.Även AP-fonden måste ges större frihet att själv välja sinplaceringsinriktning. Lägre avkastning leder till antingenhögre ATP-avgifter och därmed minskat utrymme förlöneökningar eller till att framtidens pensioner försämras.Det finns samhällsekonomiska skäl för en moderniseringav AP-fondens förvaltning. Finanskrisen har medfört att definansiella marknadernas funktioner har försämratskraftigt, fastighetsmarknaden har upphört att fungera,näringslivet har svårt att finansiera investeringar och andraframtidssatsningar. I det läget är det oförsvarbart att AP-fonden förhindras att placera i aktier och fastigheter. Det ärinte bara till men för pensionssystemet, det förstärker ocksådagens finansiella kris. Vi är beredda att överväga nyaformer för AP-fondens utökade placeringsrätt i syfte attskapa en bred uppslutning kring denna verksamhet. AP-fondens rätt att placera sina medel i fastigheter bördessutom vidgas från nuvarande maximala till 10procent.I propositionen föreslås vissa förenklingar av dedetaljerade placeringsbestämmelserna som gäller för förstatill tredje fondstyrelserna. Så föreslås t.ex. attmarknadsvärdet skall användas för att beräkna gränsvärdenför innehav av tillgångar i fastigheter. Om någon av angivnagränser, till följd av förändrade fastighetsvärden, överskridsmåste engagemanget till ett motsvarande belopp avvecklasså snart det lämpligen kan ske. Det anser vi är ett orimligtförslag, varför vi avvisar detta.När det gäller fondstyrelsernas avlämnande avårsredovisning föreslår regeringen att detta skall ske senastden . Det tycker vi är . gällde t.ex.för löntagarfondsstyrelserna . Omaktieförvaltande fondstyrelser skall ha en hög kvalitet på sininformation till allmänheten kan man inte vänta till den 1april. Enligt vår mening skall årsredovisningarna kunnalämnas senast den 1 mars.De tillgångar som alltjämt finns kvar avlöntagarfondsmedlen har förts samman till en endafondstyrelse, benämnd Fond 92--94. Denna börpermanentas och därmed kvarstanna i pensionssystemet.Den bör också formellt ges namnet sjätte fondstyrelsen.För att ytterligare underlätta kapitalförsörjningen förnäringslivet bör medel ur AP-fonden kunna användasgenom att en del av dessa medel placeras i aktier i små ochmedelstora företag. AP-fonden bör därför ges rätt attplacera ytterligare i aktier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i den del som avsermöjligheter att dela och sammanslå värdepappersfonder,2. att hos regeringen begär att regeringenåterkommer med ett förslag om allemansfondernas storlekoch placeringsrätt,3. att slår fast att AP-fondens medel endast fåranvändas för ATP-pensionerna,4. att godkänner vad i motionen anförts omfriare placeringsrätt för AP-fondens styrelser,5. att avvisar förslaget om att fastigheter måsteavyttras om de på grund av värdestegringen kommer attöverstiga vissa angivna gränsvärden,6. att beslutar att fondstyrelsernasårsredovisningar skall avlämnas ,7. att beslutar att Fond 92--94 permanentasunder benämningen Allmänna pensionsfonden, sjättefondstyrelsen,8. att beslutar att AP-fonden ges rätt attplacera ytterligare i aktier.