mot · GG02N210 · 1993-01-26 00:00:00 — Kooperativ verksamhet för invandrare Invandrarna i vårt land har förvisso många problem attbrottas med.De bästa lösningarna hittar man oftast då problemenlöses i samarbete med och på invandrargruppernas egnainitiativ.En typ av problem är invandrarnas tillgång till socialservice som passar för deras speciella behov. Visserligenskall den sociala servicen i grund och botten vara lika föralla som bor i vårt land och därmed verka för integreringmellan svenskar och invandrare, men man kan inte bortsefrån att olika grupper kan ha speciella behov, vad gällerutformningen av servicen utifrån sina kulturella ochspråkliga förutsättningar.Exempel på verksamheter som redan startat spänneröver i stort sätt hela det sociala fältet.BarnomsorgPå föräldrakooperativet i kan barnen pratagrekiska med vissa vuxna och svenska med andra. De flestabarnen har nämligen en förälder från vardera ochGrekland. startade då föräldrarnahade en dröm om att deras barn skulle få utveckla två språkoch kunna leva i två kulturer. Så har skett,föräldrakooperativet är nu inne på sitt sjunde år och harlyckats behålla sin tvåspråkighet. Både den svenska och dengrekiska kulturen återspeglas i matkultur, julfirande,påskfirande och andra högtidigheter och traditioner.SkolaI finns redan fyra finska föräldrakooperativalåg- och mellanstadieskolor i olika stadsdelar. På sammasätt som inom barnomsorgen har föräldrarnas önskan attbehålla det egna språket och den egna kulturen varitanledningen till att föräldrarna har startat dessa skolor.Liknande planer finns hos andra invandrargrupper iGöteborg.ÄldreomsorgEn fråga som länge diskuterats inom invandrarnas egnaorganisationer är det problem som uppstår på äldre darbland dem som talar lite eller ingen svenska. De blir då oftaisolerade då de har svårt att delta i svensktalandepensionärsgruppers verksamhet, och risken att hamna isysslolöshet och apati är stor. Detta medför i sin tur atthälsan försämras.Diskussionen om att klara en del av dessa problem harkommit igång inom invandrarorganisationerna. Brukar-,anhörig- och personalkooperativ som speciellt arbetar meddessa problem har nämnts i sammanhanget.Så har exempelvis i iGöteborg arbetat fram en modell för att kunna driva ettkooperativt dagcenter för äldre finska invandrare. Denmodellen kan förmodligen med fördel användas av mångainvandrargrupper. För de mindre språkgrupperna är detkanske den enda möjligheten att kunna hjälpa sina gamlatill en meningsfull tillvaro.ArbetsmarknadspolitikenInvandrarna är överrepresenterade bland de arbetslösa.I svåra tider som är det ytterligare svårigheter förinvandrare med dåliga språkkunskaper att få fotfäste påarbetsmarknaden.Många invandrare kommer till vårt land medyrkeskunskaper, hantverkskunnande och företagsidéer somvi skulle kunna ta tillvara på ett bättre sätt än vad som görsidag. Att arbeta tillsammans med andra i ett kooperativtföretag kan vara en lösning. Dock krävs att invandrarna fårnödvändiga kunskaper om hur man startar ett företag iSverige. Det rör sig inte enbart om rent ''tekniska''kunskaper om hur man startar företag utan också omkunskaper om vårt samhälle som det är naturligt att mantillgodogjort sig om man växt upp i Sverige.I finns exempel på att man lyckats ta tillvarainvandrarnas egna idéer på ett lyckosamt sätt.Där stödjer länsarbetsnämnden en utbildning specielltriktad till arbetslösa invandrare med affärsidéer om hur manstartar ett kooperativt företag.Flera av dessa idéer har visat sig bärbara och ett antalföretag är under uppbyggnad. harlänsarbetsnämnden köpt platser för ytterligare två kurser.I och har kunskapskooperativet''Mångkulturellt '' startat en verksamhetför att skapa egna resurser i området. Man avser ökautbudet av utbildning som tar tillvara invandrarnaskunskaper och höjer deras kompetens. Detta skallanvändas för att av egen kraft bygga lokal service och ettlokalt näringsliv som ger arbetsplatser och utveckling iområdet. Exempel på verksamheter som har kommit igångär vandrarhem, återvinningscentrum, tillverkning avsolfångare, tillverkning av kläder till allergiska barn m.m.Det finns således runt om i landet initiativ och idéer somtillsammans utgör en god grund för fortsatt utveckling avverksamheten. Genom dessa verksamheter tillgodoses intebara behovet av barnomsorg, äldreomsorg eller flerarbetstillfällen utan arbetet i kooperativen ger också vårainvandrare kunskaper om hur vår demokrati, vårtföreningsliv och hela vårt samhälle fungerar.Men det behövs stöd i olika former. Ett av de viktigasteär att följa upp de olika initiativen och sprida informationoch kunskaper både till invandrargrupperna själva och tillde myndigheter och institutioner som kan vara behjälpligavid uppbyggnaden.Civildepartementets Kooperativa råd bör vara ennaturlig utgångspunkt för detta arbete. I sitt samarbete medKoopi, Lokala kooperativa utvecklingscentra och andraberörda organisationer kan man bland annat ta framinformations- och utbildningsmaterial på olika språk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativa alternativ inomföretag, omsorg m.m. för invandrare.