mot · GG02Kr335 · 1993-01-26 00:00:00 — Målet för kulturpolitikenMålet för en socialdemokratisk kulturpolitik är ett vittförgrenat kulturliv, karakteriserat av mångfald, kvalitet ochtillgänglighet.En framgångsrik kulturpolitik är omöjlig utan fullödigakonstnärliga insatser. Att garantera konstnärerna godaarbetsbetingelser och inkomstmöjligheter är därför encentral uppgift.Kulturlivet består av ett samspel mellan konstnärligayrkesutövare, folkbildningsorganisationers ochamatörgruppers kulturaktiviteter och de människor sombesöker olika kulturevenemang. Samverkan mellankonstnärliga yrkesutövare och amatörer är väsentlig för attnå såväl mångfald som kvalitet i olika kulturyttringar.Därigenom kan dynamiken och skaparglädjen utvecklas.Socialdemokratisk kulturpolitik vill ge människor godamöjligheter till aktivt skapande och andra kulturellaupplevelser. Men social, ekonomisk och kulturell bakgrundskapar skilda villkor för olika grupper och klasser att ta deloch delta i skapandet av kulturen. Ett viktigt mål förkulturpolitiken, skolan och folkbildningen är därför attverka för kulturell jämlikhet. En uppsökande verksamhetmed förankring i vardags- och arbetslivet är en självklar delav kulturpolitiken.Socialdemokratin vill ge möjligheter åt alla att fördjupasina erfarenheter och vidga sina perspektiv genom att bådeta del av och delta i olika former av kulturyttringar.Kulturen skapar förutsättningar för att bättre förstå sig självoch andra.Kulturen tillgodoser behov av gemenskap ochkänsloupplevelser. Kulturpolitiken har också en regionaldimension. De institutioner, organisationer och fria gruppersom finns runt om i bör stimuleras.Äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs. Dettastärker sambandet mellan generationerna och ökarsamhörigheten med den egna bygden. Bättreförutsättningar skapas härigenom för att utvecklakulturturism och kulturmiljövården.En förståelse för det egna kulturarvet -- både det som ärfrån äldre tid och de kulturtraditioner som växt fram underefterkrigstiden -- är av central betydelse för hur vi kommeratt kunna ta del i Europasamarbetet.I en allt mer internationaliserad och av massmediadominerad värld är det en viktig uppgift för de smånationerna att värna det egna språket och den egnakulturen. Minoritetsfolkens kultur har här en särställning.En egen stark och vital kultur är en förutsättning för ettbrett kulturutbyte med andra länder.Inom gränser befrämjas denna mångfald ochdetta kulturutbyte av invandrarna; deras kulturer innebären rikedom för det svenska samhället.Det internationella inflytandet ökar på allakulturområden. För de nationella kulturinstitutionernabetyder internationaliseringen att de måste mäta sinaprestationer med det bästa som finns i andra länder.Svenska skådespelare, musiker och konstnärer liksomfilmer och böcker får en ökad möjlighet att nå en utländskpublik.Bland de kulturpolitiska målen intar yttrandefriheten ensärställning. I ytterlighetsfall som rasistisk propaganda,barnpornografi och grova våld måste samhället ingripa medrestriktioner och förbud. Men normalt bör fördummande,spekulativ, ensidig eller undermålig kultur alltså inteangripas med restriktioner och förbud. I stället börsamhället aktivt gynna kvalitet och mångfald. Praktisktfolkbildningsarbete spelar här en avgörande roll.Yttrandefrihetsmålet i kulturpolitiken handlar inte baraom konstnärernas rätt att bli hörda och sedda. Djupast settfordrar yttrandefriheten att vi också är beredda att ta del avdet som är icke-opportunt och utmanande. Kulturen skallbåde roa och oroa.Kultur i ekonomiskt kärva tider''De signaler som regeringen har velat ge ikulturbudgeten är att det är viktigt att satsa på kultur äveni ekonomiskt kärva tider.'' Citat från kulturministernsanförande i förra årets allmänpolitiska debatt.Vid en jämförelse med andra områden istatsverkspropositionen kan man säga att kulturministernmed förslaget till kulturbudget har hållit ställningarna vadgäller antalet kronor. Men därifrån och till att ''satsa påkultur i ekonomiskt kärva tider'' är steget längre.Vi konstaterar också att -- såväl i årets budget som i denförra -- den del av som ligger utanför inteär lika intressant att satsa på. Operan och fåråterigen anslagsökningar, medan som turnerari hela landet får vidkännas nedskärningar av anslaget.Riksteatern är den enda levande teatern som många ute ilandet kommer i kontakt med.En satsning på , som många togför självklar, uteblir.Allvarligt är också att man i budgeten visar att mansaknar förståelse för läget på arbetsmarknaden.I denna motion redovisar vi förslag som sammantagetger en ökning av anslagen med 470 miljoner kronor.220miljoner kronor inom kulturområdet utöver regeringensförslag varav till bl.a. nya grundbeloppför , insatser på bildkonstens områdesamt en satsning på kultur förbarn och ungdom. Vidare tillkulturmiljövården, till icke-statligakulturlokaler och till konstnärligutsmyckning i bostadsområden samt därutöver50miljoner kronor till samlingslokaler,200 miljoner kronortill folkbildningen.Våra förslag i motionen har prioriterats utifrån vad vianser är kulturpolitiskt viktigt. Flera av förslagen harsamtidigt effekter på sysselsättningen.Vi vill särskilt lyfta fram några förslag som påverkarantalet arbetstillfällen:1. anslag för kulturmiljövård för1993/94 räknas upp med . Därigenomkan tillsammans med huvudmännenpåbörja upprustningen av värdefulla kulturhistoriskamiljöer som dels är av riksintresse, dels har stor betydelseför kulturturismen.2. Tidigareläggning av projekt på kulturområdet inomByggnadsstyrelsens (Statens fastighetsverks)ansvarsområde. Ett förslag föreligger till en ny,handikappanpassad huvudentré på samt enombyggnad för att inrymma hörsal, bibliotek, restaurangm.m. Operans och magasin i Hägernäs är ejfunktionsanpassade och uppfyller inte arbetsmiljökraven.Byggnadsstyrelsen bör få i uppdrag att genomföraprojektering.3. har en lång kö av ansökningar som gällernybyggnad och ombyggnad av icke-statligakulturbyggnader. De statliga medlen till dessa byggnaderuppgår till eller av den sammanlagdabyggkostnaden. Den övriga kostnaden betalas avhuvudmännen. En ökning av bidragsramen med 75miljoner kronor ger därför en väsentligt större totalinvestering.4. ansvarar också för bidrag till byggande avsamlingslokaler. Samlingslokalerna spelar en stor roll förföreningslivets möten, amatörkulturen och folkbildningensverksamhet. Ofta byggs samlingslokalerna i anslutning kulturinstitution eller ett bibliotek. Bidragsramen börökas med i förhållande till regeringensförslag.5. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. I förrabudgetpropositionen togs bidraget bort, vilket visocialdemokrater reserverade oss mot. Förbildkonstnärerna innebar borttagandet att derasinkomstmöjligheter försämrades med mer än 30 miljonerkronor. För dem rörde det sig om uppdrag som gerersättningar som motsvarar en årsinkomst eller mer.Regeringsförslaget karaktäriserades därför med fog som ettdråpslag mot bildkonstnärerna.Vi föreslår att anslås till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden.I bilagorna 1 och 2 redovisas förslag på aktuella objektinom och områden.Utöver dessa förslag ger förslagen inom ramen för de 30miljonerna -- bl.a. till fria grupper -- flerarbetsmöjligheter för konstnärer.Vi föreslår att anslaget till folkbildningen för studier förarbetslösa ökas med utöverregeringens förslag. En bieffekt av förslaget är att det gördet möjligt för studieförbund och folkhögskolor att intebehöva göra ytterligare nedskärningar i anställda ochorganisation. Därmed främjas indirekt möjligheterna till engod kulturverksamhet och således sysselsättning för demsom arbetar med kultur. Folkbildningen är en av de större''arbetsgivarna'' för konstnärer.Utöver att anslag till kulturens område ger mycket godutdelning i antal arbetstillfällen uppnås också en spridningav arbetstillfällena över hela landet som är unik.Investeringar i kulturens infrastrukturInvesteringar på kulturområdet ses allt mera som ettmedel att utveckla städer, bygder och regioner. I regionalasammanhang betonas kulturens betydelse somlokaliseringsfaktor -- en ort eller region som vill dra till signäringsliv, handel och turism har större utsikter att lyckasom den kan locka med ett vitalt kulturliv.Under 1980-talet har åtskilliga kommuner gjortmålmedvetna kultursatsningar för att ge invånarna tillgångtill ett lockande kulturutbud och för att göra den egnakommunen attraktiv. I många fall har satsningarna fått enbetydelse som sträcker sig långt utanför den egnakommunen.Sundsvalls kommun t.ex. har genom en ambitiöskulturpolitik lyckats med att få nya företag att investera i sinkommun.Det finns numera ett flertal ekonomiska studier somtagit fasta på kulturens betydelse för att skapa dynamik ochekonomisk utveckling. En genomgående slutsats i dessastudier är att en väl fungerande ''kulturell infrastruktur''spelar samma stora roll som barnomsorg, skola och högreutbildning för att åstadkomma en balanserad regionalutveckling.Kulturens ökande roll i samhällsplaneringen förklarasockså av att den utlöser kreativitet och skaparkraft ochdärmed är en tillgång även för andra näringar i samhället.Kulturen har fått en större betydelse iregionalpolitiken. Vid behandlingen av denregionalpolitiska propositionen beslöt att länensutvecklingsfonder skall kunna användas för kulturinsatser.Detta var en betydelsefull markering. Vi anser att kulturenbehöver ges ökad vikt i länsstyrelsernas regionalpolitiskaplanering. Kommuner och landsting som vill stärkakulturen i den egna landsdelen skall ha goda förutsättningaratt påverka statens och länsstyrelsernas fördelning avregionalpolitiska medel.Medan man i de flesta av länder framgångsriktlyfter fram kulturens roll i samhället, präglas den borgerligapolitiken i kommunerna och -- om än i mindre grad -- iriksdagen av den nyliberala ideologin att stödet till kulturenskall minska och i vissa fall avvecklas helt.Kultur i hela landetUppgiften att bygga upp kulturens länsinstitutioner är ihuvudsak avklarad. Vi har ett fungerade nätverk avlänsteatrar, länsmuseer och länsorkestrar. Ansvaret för denfortsatta utvecklingen av dessa ligger nu i första hand påhuvudmännen.Denna insikt får dock inte leda till slutsatsen att behovetav en kulturpolitik som är inriktad på hela landet harminskat i betydelse. För socialdemokratin är deten självklarhet att riksdag och regering skall ha ett fortsattansvar för att garantera kulturens tillgänglighet i helalandet. Den fråga som är aktuell är hur de framtidastatliga insatserna skall utformas för att vara till störstanytta för det lokala och regionala kulturlivet.Nationella uppdrag till kulturinstitutionerna utanförStockholmDe nationella kulturinstitutionerna är kraftcentra förvårt lands kulturliv. De utför inom sina respektivekonstområden uppgifter som är betydelsefulla för helalandet. De ger också invånare ettförnämligt kulturutbud.Av den samlade statliga kulturbudgeten går mer änhälften till . Räknat per invånare ärsnedfördelningen än mer påtaglig. Till publikakulturinstitutioner inom teater, musik och museer uppgårde statliga bidragen i till per invånare och till övriga landet till ungefär 130kronor per invånare. Till detta kommer att flertalet övriganationella kulturverksamheter har sin administrationförlagd till Stockholm.Även om hänsyn tas till att åtskilliga av de nationellakulturinstitutionerna har uppdrag som är av betydelse förhela landet, är det klart att en oproportionerligt stor del avden statliga kulturbudgeten fördelas tillStockholmsregionen. Detta har medverkat till attStockholms läns landsting samt kommunerna iStockholmsområdet kan ta ett mindre ansvar för kulturenän vad man gjort i andra delar av landet.Den europeiska expertgrupp från som 1989utvärderade den svenska kulturpolitiken betonade viktenav att skapa nationella motvikter tillStockholmsdominansen i kulturlivet. Genom att skapakulturella kraftcentra utanför gynnas vitalitetoch rörlighet i kulturlivet. Arbetsmarknaden för dekonstnärliga yrkesutövarna vidgas.En central statlig uppgift för nittiotalets kulturpolitik äratt gynna uppkomsten av fler kulturella centra utanförStockholm samt att ge nationella uppdrag tillkulturinstitutioner ute i landet.Nationell kulturfond för kulturbyggnader ochkulturturismDe statliga bidragen till kulturen i landet har hittillsfrämst gått till residensstaden eller till den störstakommunen i länet. Det är nu dags att uppmärksamma även''andraoch tredjestädernas'' och de mindre kommunernasbehov och deras betydelse för det samlade kulturutbudet iett län.Ett bra sätt att åstadkomma detta är att bilda ennationell kulturfond, som kan ge investeringsbidrag tillkulturella ändamål utanför storstadsregionerna.Kulturfonden skall kunna samspela med kommuner,landsting, regionala utvecklingsfonder och kulturvårdandemyndigheter i val av projekt.Den nationella kulturfonden skall i första hand geinvesteringsbidrag till projekt som har ett besöks- ochpublikvärde. Målet skall vara att ge boende på hemortenoch utifrån kommande besökare möjlighet till nyakulturupplevelser.Fondstyrelsens ledamöter bör ha regional förankringoch ha kompetens från olika kulturområden.Kulturfondens bidrag skall gå till investeringar, inte tilldrift eller verksamhet. Det statliga bidraget bör uppgå tillmellan 30--av den sammantagnainvesteringskostnaden. Kulturfonden bör efter en etappvisuppbyggnad disponera per år.Under en tioårsperiod kommer därmedinvesteringsprogrammet tillsammans med lokala ochregionala insatser att omfatta mellan fyra och fem miljarderkronor.Genom en nationell kulturfond får kulturen flermötesplatser.Lokala idéer och projekt blir lättare att genomföra.Några exempel:a. I ett stort antal kommuner planerar man ellerdrömmer man om nya teatrar, konserthallar, konsthallaroch museer. En nationell kulturfond kan uppmuntra dessaoch andra kommuner att förverkliga sinaframtidsambitioner.b. Det finns ett växande intresse för''kulturturism''. En kulturfond kan ge bidrag till störreprojekt för att ta tillvara sevärdheter och attraktioner i denegna bygden till glädje för både inhemska och utländskabeökare.Framgångsrika exempel på kulturturism med ett årligtbesökarantal på över 100 000 är i , Eketorp på Bergslagen. Ett intressant framtidsprojekt förkulturturism är planer på att utvecklaJulita i till ett friluftsmuseum som visar äldretiders odlingsteknik och odlingslandskap.c. Det finns ett tilltagande behov när det gäller att bevaraindustriminnen, slott och herresäten. I en del fall tarkommuner eller landsting ansvar för detta. Många småkommuner har dock inte ekonomisk förmåga att ensammata ansvaret för det nationella kulturarvet. Leufsta i Tierpskommun är ett exempel på detta. En nationell kulturfondskulle ge en ökad möjlighet att ta tillvara kulturarvet.En nationell kulturfond har självfallet ett värde i siggenom att den skapar förutsättningar för fler att ta del avkultur. En icke oviktig bieffekt är att den också skulle varaav betydelse för lokal utveckling av samhälle och näringsliv.En kulturfond i enlighet med dessa riktlinjer skulleskapa nya utvecklingsmöjligheter för kulturen i hela landet.SamverkansmuseerI anslagsframställan finns ett förslag oms.k. samverkansmuseer på bildkonstens, men även andra,områden.Ett samverkansmuseum är ett regionalt eller lokaltverksamt museum, undantagsvis statligt, som enligt särskiltavtal bygger upp samverkan med ett centralt museum påmotsvarande ämnesområde.Ett samverkansavtal är en fri överenskommelse mellanparterna och innebär inte någon styrform över det ena ellerandra museet eller att museerna måste vara representeradei respektive styrelser.Genom samarbete kan initiativ- och slagkraften öka hosde museiinstitutioner runt om i landet vars samlingar ochpersonalkompetens utgör en resurs inte bara för sina egnaregioner utan också för landet i sin helhet. Ett övergripandemål är att nå fler människor med nationellt ochinternationellt intressanta samlingar.I Europarådsgranskningen påpekades bl.a. att densamtida bildkonsten, inte minst den internationella,saknade kvalificerade utställningsmöjligheter och extraresurser i vissa landsdelar.Förutsättningen för tillkomsten av ettsamverkanmuseum är att en regional/lokal viljeinriktningoch satsning finns samt att staten kan erbjuda medel fördenna speciella roll.Vi anser att frågan om samverkansmuseer skall utredasinom ramen för utredningen om museerna.Exempel på museer som kan vara aktuella för nationellauppdrag eller samverkanBildmuseet i UmeåFör närvarande har i praktiken vid Umeåuniversitet påbörjat ett samarbete och en verksamhet avsamverkanskaraktär tillsammans med Statens konstmuseer.Ett förslag till avtal har utarbetats med målsättningen attsamarbeta kring utställningar och konstbildning förNorrlandsregionen.Rooseum i MalmöPå samma sätt har Statens konstmuseer -- och Lousianai -- inlett ett konkret samarbete med Rooseumkring den samtida nordiska konsten, vilket i praktikenräddade verksamheten från nedläggning.Röhsska museet i dokumenterar och visar utvecklingeninom konsthantverk och design. Utställningsverksamhetenär omfattande, visas t.ex. ''Glas och keramikför dagligt bruk'' och ''Grafisk formgivning i ''.Museet har också en förnämlig föreläsningsverksamhet.Det gamla museet har sådana samlingaroch kompetens att det borde få ett ansvar för att vara ettdesignmuseum för hela landet.Glasmuseum i i -- ''huvudstaden iGlasriket'' -- förfogar över en av de störstamuseiglassamlingarna i världen.Svenskt konstglas är i en internationell jämförelse blanddet yppersta som tillverkats och fortfarande tillverkas.Arbetets museumArbetets museum i står för ett nytänkande imuseisammanhang som har uppmärksammats och röntuppskattning inte bara nationellt utan också internationellt.I centrum för museets verksamhet står erfarenheterna iarbetslivet. Verksamheten bygger inte i första hand påinsamling av föremål utan främst på villkoren i arbetslivet.Utgångspunkten tar museet i historien, men riktar ocksåblickarna mot dagens och morgondagens arbetsliv. Detbärande mediet för museet är utställningen, härtill kommerseminarier, skrifter och artiklar. Genom samtal,dokumentation och forskning kring arbetets kultur i detpostindustriella samhället vill museet främja beredskapenoch öppenheten inför morgondagen. Det är således enangelägen verksamhet som inte bara beskriver arbetet ihistoriskt perspektiv utan också bidrar till utvecklingen avvårt samhälle.I budgetpropositionen föreslås att Arbetets museumskall erhålla oförändrat anslag, medan andra jämförbaramuseer ges en uppräkning av sina anslag. Ingen redogörelselämnas för motiven till denna särbehandling. Vi finner dettahandlande mycket märkligt och föreslår att anslaget tillArbetets museum räknas upp med iförhållande till regeringens budgetförslag. Arbetetsmuseum står för ett nytänkande som bör stimuleras och intebestraffas.Marina och museiområdetMed stor sannolikhet kommer snart ett beslut om ettmarinmuseum i . Detta är glädjande.Marinmuseum grundades i och är denäldsta museilokalen i . Museet visar militär sjöfartalltsedan vikingatiden.I finns redan ett aktivt Sjöfartsmuseum, ochett varvshistoriskt museum på det tidigare Kockumsvarvetsområde planeras i Malmö.Det är en nationell angelägenhet att man dokumenterarde svenska storvarvens historia i landet och samtidigtbygger upp en framtidsinriktad kunskapsbank för varvs-och sjöfart. Ute i landet finns en stor öppenhet för ett delatansvar och utökad samverkan på det ochsjöhistoriska museiområdet. Ansvarsfördelningen mellanStatens och museerna ute i landetmåste lösas.Svenska riksteaternRegeringen har tidigare lagt fast att det finns trenationalscener, varav en är turnerande. Som en konsekvensav detta behandlas de tre nationalscenerna undersamma rubrik i propositionen. Det logiska hade då varit attde tre teatrarna hanterades lika och att den föreslagnauppräkningen av anslagen fördelades på de tre teatrarna.I propositionen sägs att bidraget till skallminskas med . I själva verket ärminskningen . Skillnaden beror på attdepartementet räknat in en automatisk hyreshöjning förSödra teatern, vilken rent bokföringstekniskt görminskningen något lägre.Riksteatern får inte heller någon kompensation förprisökningar. Detta kan jämföras med vad regeringenföreslår för de två andra nationalscenerna. Operan ochDramaten föreslås få en ''traditionell prisuppräkning'' på ca5,. har genom utebliven priskompensationgått miste om ca vartill kommer dentidigare nämnda neddragningen på . Denreella försämringen för blir alltså 14 miljonerkronor.En analys skall göras av ansvarsfördelningen mellanRiksteatern och länsteatern och bidragen skall ses över.Detta gör nedskärningen av anslaget ännu mer oförståelig.Praxis brukar ju annars vara att först utreda och däreftergöra eventuella förändringar.Vi föreslår att anslagen fördelas så att de trenationalscenerna får en proportionell andel av åretsuppräkningar. Vi anser dock att, innan man gör dennafördelning, Operan och skall ges de föreslagnabidragen till ombyggnader liksom kompensation för attDramaten måste stänga under ombyggnadsarbetena förscenmaskineriet. Före omfördelningen har vi också tagithänsyn till innevarande budgetårs engångsanslag.Förslag: Operan , , 210 592 000 kronor.Södra teaternRiksteatern har på regeringens uppdrag hafthuvudansvaret för . Medel för verksamhetenhar inrymts under anslag. Riksteaternsuppdrag innebär ett ansvar att förse landets teaterpublikmed teater. Det kan därför inte åvila att hanågot direkt kulturpolitiskt ansvar för en gästspelsscen iStockholm.Riksteatern har föreslagit att ny huvudman för Södranskulle vara en stiftelse bildad av Operan, ochRiksteatern.Behovet av en gästspelsscen i har framhållitsav alla berörda. Verksamheten på Södran har präglats av enmångfald såväl beträffande producenter som genrer. Det ärangeläget att denna mångfald kan bestå också i framtidenoch att kvaliteten på gästspelsverksamheten ytterligare kanhöjas.Internationella gästspel kan i högre grad än nu besökaandra delar av landet och inte bara vara förbehållna demsom bor i . En av anledningarna till attRiksteatern är beredd att medverka i en ny konstellationsom driver är att kan bidra medsina kunskaper och erfarenheter av turnéverksamhet ocholika spelplatser. Vi föreslår att de tre nationalscenernaOperan, och får i uppdrag att t.ex. istiftelseform ansvara för den fortsatta verksamheten påSödra teatern.Göteborgs MusikteaterDen pågående uppbyggnaden av ett nytt iGöteborg ställer krav på såväl somstaten att bidra till att den nya musikteatern ges rimligaekonomiska förutsättningar.I propositionen anförs dock att det ankommer på deregionala intressenterna att avsätta sådana resurser att''förutsättningar skapas för en kreativ och vital verksamheti det nya ''. De upprörda reaktionerna frånberörda i är förståeliga.Vi föreslår att ytterligare 45 grundbelopp tillförsmusikteatern under förutsättning att man regionalt bidrarmed sin andel av grundbeloppen.LönebidragenÖvergången till systemet med flexibla lönebidragkompenseras i huvudsak endast vid institutioner med merän lönebidragsanställda. Detta kan bli bådeekonomiskt och verksamhetsmässigt kännbart för deinstitutioner som inte erhåller kompensation. Enbart för deregionala museerna innebär detta att 6 av 24 länsmuseerinte kompenseras för det nya lönebidragssystemet, vilketbetyder en försvagning med sammanlagt 11,5 miljonerkronor eller drygt 70 tjänster.Arbetsgruppen för Kulturens AMS-frågor har irapporten ''Lönebidragsanställningar vid vissakulturinstitutioner'' visat att antalet lönebidragsanställdainom kulturområdet är omfattande, och enligt våruppfattning bör effekterna av övergången till flexiblalönebidrag noggrant följas av regeringen. Vi föreslår attregeringen får i uppdrag att återkomma till meden redovisning av utfallet vid varje enskild institution i vadavser både ekonomi och verksamhet.BranschstödKulturtidskrifterI propositionen föreslås att anslaget skall minskas med 2miljoner kronor.Situationen för kulturtidskrifterna är sådan att stödetinte får urholkas.De flesta utgivarna av kulturtidskrifter har problem medt.ex.