mot · GH02A26 · 1993-11-15 00:00:00 — Han får samma ersättning iutbildningsbidrag som han har i a-kassa, per dag.Han deltar i utbildningen och den slutar ijanuari 1994. har han stämplat , men harnu tjänat in en ny period. Enligt nuvarande regler får hanbehålla per dag i ersättning . Medregeringens förslag blir ersättningen per dag (80 %av ). Dessutom får han ersättning bara i 150 dagar.E. , som är , blir arbetslös. Han tjänar 500kr per dag. Hans arbetslöshetsersättning blir per dag.Efter en tid blir han anvisad arbetsmarknadsutbildning.Hans utbildningsbidrag blir per dag (av 400).Han deltar i utbildningen . Sedan blirhan arbetslös igen och får tillbaka sin ersättning om 400 kr.Han stämplar ut, men har genom utbildningen intjänat enny period. Arbetslöshetsersättningen blir då per dag(av 260). Dessutom får han ersättning bara i 150 dagar.Vi menar att regeringens förslag innebär mycketslumpmässiga och negativa verkningar och dagpenning.Regeringens förslag innebär dessutom ett dråpslag motalla deltidsarbetslösa. efter det attlagändringarna trätt ikraft kommer de första att utstämplas.Ungefär 85 000 deltidsarbetslösa som fyllnadsmarkerarkommer att stämpla ut. Frågan är bara hur detkommer att ta.Arbetslinjen motverkas kraftigt genom att man förlorarpå att ta kortare arbeten och delta iarbetsmarknadsutbildning. Man får en nedpressning aversättningsnivåerna som är oacceptabel.Det blir kommunernas socialbudgetar som får försörjaalla dem som inte kan få sin försörjning tryggad frånförsäkringen.Det är dock ett problem att vissa som''fyllnadsmarkerar'' kan göra det för evigt. Det måste mankomma tillrätta med. Vi menar att lösningen på dettaproblem är att förhindra att de som är tillsvidareanställdafår ''fyllnadsmarkera'' längre än . Därför bör enregel införas som begränsar , sebilaga 1. Med denna komplettering begränsasoändlighetsfallen i normalfallet till en tidsperiod av cirka 21/. Denna begränsning bör dock inte gälla den som fyllt60 år. Regeln bör kunna gälla alla . De 300dagarna skall räknas från den tidpunkten för dem som då''fyllnadsmarkerar''. För övriga börjar självfallet dagarnaberäknas från första dag man ''fyllnadsmarkerar'', samtidigtsom man har en tillsvidareanställning.Dessutom bör deltidsanställda ges rätt tillförtursanställning enligt lagen om anställningsskydd, när entjänst med mer tid blir ledig hos arbetsgivaren. Detta har vibegärt i en särskild motion.AvgångsvederlagRegeringens förslag innebär att reglerna ombeaktande av avgångsvederlag ändras. Enligt förslaget skallvidare tid då den arbetslöse från en arbetsgivare får annanersättning än pension på grund av anställningensupphörande (avgångsvederlag) jämställas med tid undervilken en arbetslös utfört förvärvsarbete i fråga omtillgodoräkningsbar tid för uppfyllande av arbetsvillkoret.Regeringen eller AMS skall kunna utfärda föreskrifter omdenna tid. avgångsvederlag utges är personeni fråga inte berättigad till arbetslöshetsersättning, men skallå andra sidan tillgodoräknas tiden för uppfyllande av detarbetsvillkor som uppställts som kvalifikationsgrund för enersättningsperiod. Tiden skall dock räknas som jämställdtid. Redan rätten till ersättning skall man ta hänsyn till. Omutbetalning sker, har ingen betydelse. Betalar arbetsgivareninte ut ersättningen, får den arbetslöse varkenavgångsvederlag eller a-kassa.Avgångsersättningar eller andra sådana ersättningarsom utbetalas genom försäkring eller av parternagemensamt uppbyggda fonder utgör däremot inteförvärvsinkomster och har därför inte heller någon relevansför arbetslöshetsbegreppet i ALF-lagen och KAS-lagen.Den som mottar sådana ersättningar är att betrakta somarbetslös i KAS- och ALF-lagarnas mening. Följaktligen fårtid då ersättningar av detta slag lämnas inte hellertillgodoräknas för uppfyllande av arbetsvillkoret. Vi utgårfrån att detta innebär att avräkning inte heller kan ske enligt20 § i AFL-lagen.Däremot skall ideella ersättningar räknas somavgångsvederlag.Enligt förslaget skall arbetsmarknadernas parter få enrimlig tid att anpassa sig till de nya reglerna. Därför skall denya reglerna om avgångsvederlag inte tillämpas påanställningar som upphör före den 1 juli 1994.Enligt nu gällande regler beaktas inte avgångsvederlagför än som är den längstauppsägningstiden enligt LAS.Problemen med regeringens förslag är följande.1. Det är inte korrekt att beakta ideella ersättningar.Dessa är till för att kompensera det personliga lidande somen arbetstagare har utsatts för i samband med en felaktiguppsägning.2. Det är orimligt att beakta ersättningar som inte harbetalts ut, kanske på grund av att företaget har gått ikonkurs. Resultatet blir ju att den arbetslöse varken fåravgångsvederlag eller ersättning. Vi kan inte accepteramotivet, att detta skulle ''medföra betydandetillämpningssvårigheter''. Att kontrollera om någon fåttersättning är inte särskilt svårt. Utgångspunkten måste juför övrigt vara att vederlag utbetalats, om inte denarbetslöse uppger annat.3. När det gäller att beräkna tiden är lagtexten onödigtkrånglig. Varför skall AMS kopplas in? Man vet ju så gottsom alltid vilken inkomst vederbörande hade när hanslutade.n4. Det är inkonsekvent att betrakta tiden som jämställdtid. I propositionen anges klart och tydligt att detta är attbetrakta som en förvärvsinkomst. Skälet till dennahelomvändning anges vara ''lagtekniska'' lösningar. Detförstår vi inte. Det är ju fråga om en inkomst somhärstammar från ett förvärvsarbete och då måste självfalletersättningen betraktas som arbetad tid. Det är väl intesvårare att skriva in det i lagtexten i stället för att det skallbetraktas som jämställd tid. Dessutom vill ju regeringenförsämra reglerna om att tjäna in ny period efter s kjämställd tid. Skulle acceptera detta är det änviktigare att uppbärande av avgångsvederlag skall betraktassom arbetad tid och inte jämställd tid. Avgångsvederlagbetraktas för övrigt somarbetad tid.Vi anser att det i princip är riktigt att genomföraen sådan förändring som regeringen föreslår. Vi föreslårdock vissa förändringar som framgår av bilaga 2. Dessagäller att bara faktiskt utbetalad ersättning skall beaktas, atts k allmänna eller ideella skadestånd inte skall beaktas, atttiden skall betraktas som arbetad tid och att AMS intebehöver blandas in för att beräkna tiden.Förslag till finansiering per 1.1.94Obligatorisk avgiftRegeringens förslag innebär att en obligatoriskavgift införs för alla löntagare för inkomster upp till 7,5basbelopp. Avgiften är en procent för beskattningsåret 1994och för . Avgiften äravdragsgill vid taxering och beaktas vid uttag avpreliminärskatt. Det sägs att avgiften bara är enövergångslösning och att andra tekniska former senare skallprövas.De personer som uppbär en inkomst somunderstiger av det vid årets ingång gällandebasbeloppet behöver inte betala någon avgift.Problemen med regeringens förslag är följande.1. Avgiftens införande är första steget för att etablera enstatlig a-kassa. Men fortfarande saknas konkreta förslag omhur den nya försäkringen skall se ut. Med de regler om''medlemsvillkor'' som föreslås kommer ingen att kunna fåersättning från denna nya försäkring förrän i april 1995.Men avgifter skall tas ut fr o m 1.1.1994.2. Man slår in på en väg som betyder att löntagarna istörre utsträckning än nu skall betala försäkringen. Detkommer inte att kosta företagen mer att slå ut personal. Hurkommer detta att påverka arbetslöshetensutveckling?3. Avgiften får en ur fördelningssynpunkt oacceptabelkonstruktion. Eftersom den är regressiv kommer den attdrabba lågavlönade hårdare än högre avlönade. Detframgår av nedanstående tabell. Avgiften är därmedoaccepu11,2tabel ur fördelningssynpunkt.o11,1Källa: Egna beräkningare 4. Den som är över kommer att få betalaavgift, men aldrig vara berättigad till ersättning enligt denya reglerna.5. Under det år man fyller får man betala avgift förhela året, men rätten till ersättning upphör månaden innanman fyller 65 år.6. Avgiften förs till staten, dvs till statsbudgetensinkomstsida, och inte till arbetsmarknadsfonden som jufinansierar arbetslöshetsersättningarna. Det är fonden somskall ha medlen.7. Avgiften kommer i ett övergångsskede att orsakasvåra administrativa problem för a-kassorna. De som fårersättning skall nämligen betala avgifter på sinaersättningar. Enligt lagen skall de nya reglerna tillämpas på''avgiftspliktig inkomst som uppbärs'' fr o m 1.1.94. Menkassorna kommer att betala ut ersättningarsom intjänats 1993. Hur skall man hantera dessa?Datorsystemen kan inte utvecklas för att i rätt tid klaradetta. Problem får också skatteverket vid taxeringstillfället.En a-kassa kan exempelvis ådömas att betala utersättningar som hänför sig ända , dvs långtinnan avgiften infördes.8. har påtalat för regeringen att det blirsvårt att fastställa den särskilda preliminärskattetabellen föra-kassorna med avseende på särskild redovisning av de nyaavgifterna. Förslaget kräver nämligen omfattandesystemförändringar. Regeringen har inte lyssnat på verket.Tiden för att anpassa systemen efter behandlingär obefintlig.Vi säger nej till att införa denna avgift och till enstatlig a-kassa.Vi vill trygga finansieringen av försäkringen på ett annatsätt.Vi vill höja arbetsmarknadsavgiften med 1,03procentenheter. För att undvika att detta i nuvarande lägeleder till kostnadsökningar för företagen, föreslår vi attarbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift sänks i motsvarandemån. I gengäld höjs löntagarnas egenavgift isjukförsäkringen till . Denna avgift börutformas på ett fördelningspolitiskt godtagbart sätt.Vi vill också tillfälligt höja skatten förhöginkomsttagarna över brytpunkten med 5procentenheter, vilket motsvarar , och tillföra Arbetsmarknadsfondendessa medel. Totalt innebär dessa förslag att fondensintäkter ökar med påhelårsnivå.I övrigt måste belastningen på fonden minska genom attden ekonomiska politiken läggs om för att stimulera tillväxtoch nya jobb.FinansieringsavgiftRegeringen föreslår också attfinansieringsavgiften (egenavgiften) iarbetslöshetsförsäkringen slopas. Avgiften föradministration och utjämning, i genomsnitt permedlem och år, kvarstår. Administrationsavgiften varierardock kraftigt från kassa till kassa beroende bl a påarbetslöshetens storlek. Målarna beräknas få enavgift på och Småföretagarna en på 300 kr.Enligt nuvarande regler betalar alla medlemmar ia-kassorna en genomsnittlig egenavgift om perår, totalt cirka 1,2 miljarder . Dessutom betalar manen administrationsavgift och en utjämningsavgift om totaltcirka per person och år. Den senare avgiften är tillför att utjämna kassornas kostnader för arbetslösheten.Avgifterna är avdragsgilla i deklarationen.Problemen är följande.1. Enligt vår uppfattning är det angeläget att ha kvar enmindre egenavgift i försäkringen för att anknytningen till a-kassan skall finnas kvar och därmed också en ansvarskänslaför att försöka hålla kassans kostnader nere.2. Regeringen förutsätter att a-kassorna skall sänka sinaavgifter när finansieringsavgiften tas bort. Rent tekniskt ärdet inget problem för dem att göra detta. Problemet gällersnarare uppbörden av avgiften för dem som är med i facket.För dessa ingår oftast avgifterna till a-kassan imedlemsavgiften. Denna inkasseras vanligtvis avarbetsgivarna enligt särskilda kollektivavtal. Enligt dessaskall eventuella ändringar av avgiftsuttagen förnästkommande år anmälas senast en viss dag. För mångaligger den . Det är alltså inte alls säkert att mankan ta bort effekterna av finansieringsavgiften för nästa år.Det kommer att föranleda synnerligen komplicerade ochdyrbara återbetalningsutbetalningar.Dessutom är det inte helt lätt för a-kassorna attbestämma en administrationsavgift när man inte vet hurförsäkringen ser ut, hur många medlemmar man kommeratt ha och vilka kostnader man kan få. Får man bygga uppen riskfond som ?3. Den statliga a-kassan skall inte ta ut någonadministrativ avgift eller utjämningsavgift. Det blir enkonkurrensfördel för denna. Ju färre som blir kvar i deprivata a-kassorna, desto högre bliradministrationskostnaderna.4. Det är oklart om administrationsavgiften i framtidenblir avdragsgill vid deklaration.5. Det är oklart om den statliga a-kassan skall få del avutjämningsbidraget utan att behöva betala något.6. Vad händer med medlemmarna i de privata a-kassorna när man inte längre behöver betala någonegenavgift för att få rätt till a-kasseersättning? Finns detnågon anledning att vara med? Vilka blir konsekvensernaav dessa överströmningar?Vi motsätter oss regeringens förslag.Förslag till regeländringar 1.7.94I propositionen föreslås att skall ställa sigbakom vissa principiella regeländringar som skallgenomföras per i enlighet med senarepropositioner.Statlig a-kassaEnligt regeringens förslag skall KAS-regionernaadministrera en inkomstrelaterad ersättning till dem sominte är med i en privat a-kassa. Hur detta skall gå tillbeskrivs i propositionen endast med följande mening. ''Administrationen av den nya inkomstrelaterade KAS-ersättningen och grundbeloppet för KAS skall handhas avKAS-regionerna.'' Dessa lyder under AMS och finns i fyradelar av Sverige.Problemen är följande.1. Det är helt klart att det kommer att bli enöverströmning till den statliga a-kassan. Först och främstfinns ju 100 000--120 000 personer som står utanför a-kassa. Dessutom finns 200 000 personer som är med i a-kassorna men inte i facket. Många av dessa kommer på siktatt lämna a-kassorna. Hur stor överströmningen blir i övrigtberor på hur den ekonomiska stimulansen driver på.Men propositionen är som vi påpekat tidigarefullständigt befriad från analyser av vad detta kan betydaför staten. Det är oacceptabelt.2. Vad händer med arbetslinjen i försäkringen, när denskall handhas av en statlig a-kassa? Vilken vardagshjälp kanen arbetslös i få av i ? Vilkenservice kan man ge, hur engagerar man sig socialt, hur skallkontrollfunktionerna utövas? Om detta sägs ingenting.Vi avvisar förslaget om en statlig a-kassa. Vi ärpositiva till att alla skall få möjlighet att omfattas av eninkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Alla som har ettarbete kan anmäla sig till en a-kassa. Cirka 100 000--120 000 chansar på att stå utanför. Kan ett alternativ vara attfå anmäla sig till en särskild kassa under SO? En utredningbehövs.Färre ersättningsdagarRegeringens förslag innebär att antaletersättningsdagar blir maximalt 300. Endast arbetad tid skallberättiga till en första period. Genom s k jämställd tid kandärefter tjänas in, men bara en gång. Sedan krävsen kvalifikationstid som bara innehåller arbete.Generösa övergångsregler sägs skall gälla. Fram till 1 juli1994 skall jämställd tid likställas med arbetad tid när detgäller rätten att tjäna in en period.Enligt gällande regler är ersättningsperioden 300 dagarutom för den som fyllt som har . Arbetad tidoch s k jämställd tid berättigar till ett obegränsat antal nyaperioder om 300 resp 450 dagar.Problemen är följande.1. Färre antal ersättningsdagar kommer att utöka antaletpersoner som helt utförsäkras ur systemet. Det kommer attslå hårdast mot regioner som är sysselsättningssvaga ochsom har många långtidsarbetslösa. Här ligger en jätteliksocialbidragsbomb och tickar.2. Sämre möjligheter att genom s k jämställd tidkvalificera sig för en ny period kommer också att leda tillfler utförsäkrade. Kvinnorna kommer att missgynnas,eftersom tid under vilken man får föräldrapenning räknassom jämställd tid. Arbetslinjen kommer också attförsvagas, eftersom det inte längre blir lika intressant attdelta i en aktiv åtgärd. Man kanske tackar nej till en åtgärd,eftersom man vet att den bara leder till en begränsadersättningsrätt. har cirka190 000 personer blivit arbetslösa efter att ha deltagit i enaktiv åtgärd. Av nedanstående tabell framgår derasfördelning över landet. En uppskattning finns också av vilkasocialbidrag som kan bli aktuella.nArbetslösas bakgrund och beräknade kostnader försocialbidrag till följd av regeringens förslag omarbetslöshetsersättningAntal personer i resp åtgärdSoc.bidrLänUtbvikALUB-arbAMUSummamilj.kr.Stockholm1 6161 2163 64814 92121 4011 284Uppsala4624115292 8634 265252Södermanland4553701 0493 0284 900294Östergötland1 0596751 2974 7217 752468Jönköping1 3431 0277973 7726 939414Kronoberg6565254092 2143 804228Kalmar1 0757589033 7216 457390Gotland616913472999360Blekinge3544546422 1673 617216Kristianstad7747801 0223 4966 072366Malmöhus1 4331 7302 96114 62220 7461 240Halland4924891 0052 8664 852290Gbg o. Bohus9131 0893 2309 84415 076906Älvsborg9969801 2945 1648 434504Skaraborg1 1237581 2663 0826 229372Värmland1 4171 1071 3414 9058 770526Örebro1 2979361 2334 0537 519450Västmanland5345831 4773 4296 023360Kopparberg9281 0251 6954 3477 995480Gävleborg1 1069271 4874 9478 467510Västernorrland6214991 4493 6286 197372Jämtland6108756541 4993 638216Västerbotten2 0681 4847773 0837 412444Norrbotten2 4321 7441 8815 76211 819708Totalt23 82520 51132 180112 861189 37711 400Källa:LOAntalet personer som går från åtgärd till arbetslöshet ärungefär detsamma oavsett mätperiod. Med dagens nivåerpå arbetslösheten kommer alltså cirka 190 000 personer,som efter åtgärder blir arbetslösa, att konfronteras medregeringens förslag till nya begränsningsregler. Mångaarbetslösa kommer snabbt att utförsäkras.Man bör observera att utförsäkring kan ske redan efterden första perioden, även om man deltagit i s k jämställdtid. Det beror på de nuvarande reglerna om avräkning.ExempelLars blir arbetslös och tillerkänns efter mångaårs heltidsarbete. får han enarbetsmarknadsutbildning , men blir sedanåter arbetslös. Sina återstående erhåller han utanatt erbjudas något arbete. Utbildningen berättigar honomtill en ny ersättningsperiod. Med dagens teknik beräknasden nya perioden börja direkt efter utbildningen och enavräkning skall ske av de dagar han fått därefter i sinföregående period. Matematiken blir då med nuvaranderegler att han får minus , vilket blir 100dagar ytterligare att stämpla. Går regeringens förslagigenom blir den nya perioden och då ärdenna förbrukad. Det här kommer i sådant fall att leda tillplanering eller spekulation. Det gäller att se till att åtgärdersker först när man närmar sig utförsäkring. Det kommer attleda till en ökad långtidsarbetslöshet.Vi säger nej till regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:80,2. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning får i uppdrag att utreda frågan omen arbetslöshetsförsäkring i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar att arbetsmarknadsavgiften ilagen (1981:691) om socialavgifter fr.o.m. den 1 januari1994 skall vara 3,,4. att beslutar att sjukförsäkringsavgiften ilagen (1981:691) om socialavgifter fr.o.m. den 1 januari1994 skall vara 7,,5. att beslutar att avgiften enligt 1 § lagen omallmän sjukförsäkringsavgift höjs till 1,från ,6. att beslutar att den statliga inkomstskattenfr.o.m. höjs till på inkomster över brytpunkten.7. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om allmän avgift för finansiering av kontantförmånervid arbetslöshet,8. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen,9. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i lagen om statlig inkomstskatt,10. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i lagen om ändring i lagen om ändring iuppbördslagen,11. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i uppbördslagen,12. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i lagen om självdeklaration ochkontrolluppgifter,13. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i lagen om ändring i taxeringslagen,14. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i taxeringslagen,15. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill lag om ändring i skattebrottslagen,16. att , vid avslag på yrkande 1, med avslag påregeringens förslag om ändring av 6 § i lagen omarbetslöshetsförsäkring, beslutar att denna paragraf skall haden lydelse som framgår av bilaga nr 2,17. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag till ändring av 7, 20 och 57 §§ i lagen omarbetslöshetsförsäkring,18. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar att 14§ i lagen om arbetslöshetsförsäkring skall ha den lydelsesom framgår av bilaga nr 1,19. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag om ändring i 7 § lagen om kontantarbetsmarknadsstöd,20. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag om en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring fr.o.m. ,21. att , vid avslag på yrkande 1, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av arbetslöshetsförsäkringen.