mot · GG02T415 · 1993-01-26 00:00:00 — I motionen föreslås att lapplisorna byts ut motkvarterspoliser. Många bilister anser att lapplisorna är ettproblem och att de gör mer skada än nytta. Dessutom kanmånga inte frigöra sig från tanken att ett stort antallappningar sker, inte för att förbättra trafiksituationen utanför att kommunen skall tjäna pengar -- ett slagslappningstrakasseri. av utdelade P-böter iStockholm gällde parkeringar som stördetrafiken och parkeringar på handikapplats. Den härmotionen bör ses mot den bakgrunden, men tar också uppandra aspekter. Systemet med kommunalaparkeringsvakter är tveksamt från rättslig synpunkt,eftersom den här typen av verksamhet normalt bör ligga påpolisen. Dessutom bör det av rationaliseringsskäl varaekonomiskt klokt att föra över parkeringsövervakningen tillpolisen, lämpligen till särskilda kvarterspoliser. Ensystemförändring innebär att fler kvarterspolistjänstermåste inrättas. I motionen föreslås också attfelparkeringsavgiften sätts ned väsentligt.Hur det hela börjadeTrafikövervakning i olika former är en i grunden polisiäruppgift. har emellertid även andra änpolismän kunnat förordnas att sköta vissparkeringsövervakning. Bakgrunden till ''lapplisornas''tillkomst var de problem med trafikövervakning som på1950-talet fanns främst i . Med hänsyn tillden rådande polisbristen (polisväsendet var kommunalt viddenna tidpunkt) föreslog staden att kvinnligatrafikövervakare skulle kunna få utföra vissa normaltpolisiära uppgifter. Efter riksdagsbehandling av denna fråga(prop. 1957:164) trädde nödvändiga lagändringar i kraftden 1 juli 1957.I samband med att polisväsendet förstatligades tillkom en särskild lag (1964:321) om kommunaltrafikövervakning. Fram till denna tidpunkt hade systemetmed trafikövervakning främst setts som en lösning för attbefria polisen från enklare uppgifter. För att en kommunskulle få ta hand om parkeringsövervakningen krävdesenligt lag ett beslut av resp. länsstyrelse.Mot bakgrund av en hemställan från kommunförbundetbeslutade (prop. 1896/87:51, TU10)att kommunerna själva skulle få besluta om kommunalparkeringsövervakning, samt att även bevakningsföretagskulle kunna anlitas av kommuner för övervakningen.Lagen (1987:24) om parkeringsövervakningträdde i kraft . ändrades lagen såatt kommunerna gavs rätten att även förordna arbetstagarehos kommunala parkeringsaktiebolag somparkeringsvakter.Tidigare kritik mot systemetI samband med de ovan refereraderiksdagsbehandlingarna vid införandet av förändringar isystemet med trafikövervakning framfördesföljande kritik.Vid riksdagsbehandlingen , då systemet medkommunal trafikövervakning ursprungligen infördes,förekom endast vissa smärre invändningar i motioner.Kritiken gällde att trafikövervakarnas föreslagnakompetensområde ansågs vara för brett (bl.a. ingick attövervaka stoppförbudets efterlevnad).I samband med att polisväsendet förstatligades riktadesviss kritik mot att parkeringsövervakning kvarstod som enkommunal uppgift.När möjligheten för kommuner att anlita privatabevakningsföretag infördes, kritiserades detta av vpk urrättssäkerhetssynpunkt (/87:10).När tog beslut om att privataparkeringsaktiebolag skulle få sköta parkeringsövervakningpå allmän plats kritiserades detta av m och vpk(1988/89:TU22).Aktuella frågor utanför i debatten omparkeringsövervakning är bl.a. kraven på skyltning avparkeringsbestämmelser samt problem till följd av att olikaregelsystem tillämpas på allmän plats resp. tomtmark e.d.Skyltningen av gällande parkeringsvillkor har oftaansetts vara krånglig och svårbegriplig. Under det senasteåret har felparkeringsavgifter fåttåterbetalas eftersom kraven på skyltning inte ansetts varauppfyllda.Var finns parkeringsövervakning?Omkring 100 kommuner har kommunalparkeringsövervakning. Av naturliga skäl saknar bl.a.glesbygdskommunerna övervakning.Vad kostar systemet?Enligt kommunförbundets bedömning går systemet medkommunal trafikövervakning ihop eller med vinst både förkommunerna och för staten. Staten erhåller en del av varjefelparkeringsavgift () och en del avpåminnelseavgifterna; den erhåller även avgifter i sambandmed åläggande, för att täcka kostnaderna för hanteringenmed felparkeringsavgiftssystemet.Kritik mot för höga felparkeringsavgifterSanktionssystemet för parkeringsförseelser på allmänmark regleras i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift ochförordningen (1976:1128) om felparkeringsavgift.Högsta felparkeringsavgift är i och Göteborg700 kr, i övriga kommuner 500 kr.Storleken på felparkeringsavgiften har kritiserats i olikasammanhang, bl.a. i (betänkande 1991/92:TU2).I en motion (m) hävdades sålunda att enfelparkeringsavgift på var alltför hög och föreslogs attfelparkeringsavgiften skulle fastställas till högst enhundradel av basbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Utskottet delade inte denna uppfattningutan hävdade att avgiften inte var alltför hög som påföljd fören allvarlig felparkering. Med allvarlig felparkering avsågsöverträdelser av föreskrifter om förbud att stanna, omförbud att parkera på markerade busshållplatser och omrätt att parkera på parkeringsplatser avsedda förhandikappade.Byt ut lapplisor mot kvarterspoliser och sätt nedparkeringsavgifterna väsentligtDe kommunala parkeringsvakterna bör bytas ut motkvarterspoliser.Många bilister anser att lapplisorna är ett problem ochatt de gör mer skada än nytta. Dessutom kan många intefrigöra sig från att ett stort antal lappningar sker, inte föratt förbättra trafiksituationen, utan för att kommunen skalltjäna pengar -- ett slags lappningstrakasseri. I vissa fallråder en ren hetsjakt på bilister. Lapplisorna står i klungoroch följer bilarna såsom hökar för att kunna avslöja enklandervärd parkering. Vissa personer och platser utsessåsom särskilt intressanta. Det försiggår till och med en heltobefogad jakt på fordon . Många menar att det ärfrågan om ren förföljelse. Den här motionen bör ses motden bakgrunden och mot bakgrunden av den cyniskabeskattningen av bilister som helt enkelt inte kan hitta entillåten plats att parkera.Systemet med kommunala parkeringsvakter är tveksamtfrån rättslig synpunkt, eftersom den här typen avverksamhet normalt bör ligga på polisen. Dessutom bör detav rationaliseringsskäl vara ekonomiskt klokt att föra överparkeringsövervakningen till polisen, lämpligen tillsärskilda kvarterspoliser. En systemförändring innebär attfler kvarterspolistjänster måste inrättas.Felparkeringsavgifterna har på många håll, särskilt iStockholm och , blivit alltför höga. De bör sättasned. Enligt felparkeringslagen anger regeringen det högstaoch det lägsta belopp som felparkeringsavgifter fårfastställas till. är det lägst och högst500 kr. I de ovan nämnda fallen gäller enligt särskilda reglerbeloppet 700 kr.Vad som anförts i motionen bör ges regeringen tillkänna. Regeringen bör återkomma till medförslag till erforderliga lagändringar och andra åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att systemet med kommunalaparkeringsvakter bör upphöra,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den verksamhet som bedrivsav kommunala parkeringsvakter i stället bör handhas avpolismyndighet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att felparkeringsavgifter börsättas ned väsentligt,4. att hos regeringen begär en utredning omhuruvida ansvaret för bristande parkeringsutrymme liggerhos kommunen eller hos medborgaren,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av särskildakvarterspolistjänster.1