mot · GG02A474 · 1993-01-26 00:00:00 — är nu inne i den allvarligastesysselsättningskrisen . Mer än 45 000 personer står utanför den ordinariearbetsmarknaden. Och krisen kommer at fördjupasytterligare. bedömer att 60 000 personer kommer att vara öppet arbetslösa eller iolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder sommaren 1993.Den kraftiga konjunkturnedgången har förstärkt destrukturella problemen inom näringslivet. I fokus står nubilindustrin, där omkring 10 000 personer kommer att vara friställda i Västsverigesommaren 1993.Inom en radie från finns en fjärdedelav industriella kapacitet. Med de hot vi ser framföross är det således i hög grad ett både nationellt och regionaltintresse att kraftfulla åtgärder vidtas för att främjaföretagande och sysselsättning.Långsiktiga satsningar på kommunikationer och inomutbildningsområdet lägger grund för vitalisering avnäringslivet och ger också direkta effekter påsysselsättningen. Etablering och utveckling av små ochmedelstora företag bör på alla sätt främjas. Aktiva åtgärdergenomförs för att marknadsföra regionen och ytterligareinternationalisera näringslivet. Detta arbete sker i ett närasamarbete med stora och små företag i regionen och mångaorganisationer och kompetenscentra. Vi har en odelad tropå regionens möjligheter att hävda sig i en än merkonkurrensutsatt värld under de kommande åren.En rad investeringar i vägar, broar och andrainfrastrukturobjekt bör göras i ett arbetsmarknadsläge dåtillgången på kvalificerad arbetskraft är god.Samhällskapitalet i form av vägar och gator, skolor ochandra offentliga byggnader, bostäder, VA-system m.m. slitshårt. Upprustningsbehovet, bl.a. i våra skolor och inom dets.k. miljonprogrammets bostadsområden, är stort.De nuvarande tilläggslånen till ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse omvandlas,enligt ett utredningsförslag, till investeringsbidrag /94. Utöver den värdefullabostadsbebyggelsen finns en stor mängd andra angelägnaobjekt såväl i som i länet i övrigt. En utökning avanslagsramen är mot bakgrund av sysselsättningslägetmycket angelägen.Göteborgs och län har trots de betydandeproblemen goda förutsättningar för en positiv utveckling.Detta förutsätter en satsning på både infrastruktur ochkompetenshöjande insatser. I samarbete med näringsliv,högskolorna och statliga organ pågårutvecklingsverksamheter för att bland annat tillvaratabilindustrins betydande verkstadstekniska kompetens.Andra viktiga områden är transport-och kvalitetsteknik samt produktutveckling.KommunikationerGöteborgs och län har ett stort och väldokumenterat behov av investeringar inomkommunikationsområdet och då speciellt på det nationellavägnätet. Det inventerade åtgärdsbehovet för enbart dennadel av vägnätet i länet uppgår till drygt 10 miljarder kronor.Till detta kommer behoven av att förbättra länsvägar ochkollektivtrafikanläggningar. Härutöver finns ettåtgärdsbehov på länsjärnvägen . Det totalainvesteringsbehovet uppgår till 15 miljarder kronor.Det är synnerligen väl motiverat att satsa påinvesteringar i länets kommunikationer i denarbetsmarknadssituation som råder. Det finns allaförutsättningar att komponera ett åtgärdspaket som i sigrymmer objekt som dels är långsiktigt strategiskt angelägnanationellt, regionalt och för länet, dels ger snabb förbättringav sysselsättningsläget. Åtgärderna kan dessutom sättas inmed en lämplig fördelning inom hela länet.Förutsättningar för en snabb påverkan avarbetsmarknadssituationen finns genom att många avinvesteringarna kan påbörjas med kort varsel.Enligt västra region är framkomligheten pålänsvägnätet i länet lägre än för riket totalt. Vi vill särskiltframhålla angelägenheten i att utbyggnaden av länsväg 178i kommun kan fortsätta med andra etappen utanavbrott av pågående arbeten. Vidare , som haren stor betydelse för integrations-och samverkansmöjligheter inom . ITanums kommun finns en öst--västlig förbindelse vidare ini som i grannlänet har en god standard men påvägavsnittet i vårt län har låg. Åtgärder på länsvägarna 163och 164 är därför mycket angelägna.Vi vill också ge hög prioritet åt den fortsattautbyggnaden av , en väg som av statsmakterna harutpekats som speciellt viktig för att främja den nationellaekonomiska tillväxten, samt av mellan Uddevallaoch /Vänersborg.På järnvägssidan kan åtgärder för ca 150 miljoner kronorpåbörjas på . För att tryggaframkomlighet och få bort hastighetsnedsättningar börbroarna över , vid Saltkällan och Örekilsälvensnarast ersättas. Ett viktigt led i att nå en normalstandardpå är att påbörja ett arbete för spårbyte,makadamisering och byte av kontaktledning.UtbildningUniversitetet och högskolorna spelar en central roll iGöteborgs och läns utveckling. Det är mycket viktigtför regionens framtida attraktionskraft på människor ochföretag att högskolorna ges goda utvecklingsbetingelser.För en framgångsrik utveckling av näringslivet är enmålmedveten satsning på utbildning och forskning ennödvändighet.Högskolan /, HTU, är Sverigesyngsta högskola. Länsstyrelserna i och Bohussamt medverkade i uppbyggnaden avhögskolan och i samband med Uddevallapaketet gjordessatsningar på högre utbildning i Fyrstad.Ett viktigt mål för högskolesatsningarna i är attfler människor skall få tillgång till högre utbildning.Andelen högskoleutbildade i norra ligger jämfört med riksgenomsnittet på . Detär därför bl.a. nödvändigt att utveckla nya former förundervisning på distans -- en start i högskolans regi kanskeunder . Även arbetsmarknadsutbildning kanhär göras tillgänglig på ett effektivt sätt. Högskolan iTrollhättan/bör därför ges ökade resurser.Åtgärder i UddevallaregionenNäringslivet i och har avtradition varit inriktat på primärnäringar och arbetsintensivproduktion med relativt låg teknologinivå. stödområde 1965--1982, och i medkringliggande kommuner har omfattande statliga insatsergenomförts, senast med hjälp av Uddevallapaketet 1985--1987. Volvos lokalisering av en bilfabrik till --liksom förbättringen av kommunikationerna tillGöteborg -- var hörnstenar i det åtgärdspaket somgenomfördes för att vitalisera regionen.Ett 80-tal företag, varav 35 nyetableringar, genomfördemed hjälp av lokaliseringsstödet i Uddevallapaketetinvesteringar i ny produktionskapacitet. Utvecklingenföljde i stort planerna , då företagen, inklusiveVolvo, hade ökat sysselsättningen med 1 600 personer. uppföljningar visar attsysselsättningsnivån uppgår till ca 1 200 personer -- en minskning sedan 1990.Uddevalla Invest gick i konkurs 1991, men en framgångsrikrekonstruktion har genomförts. Ett tiotal av de helägdadotterbolagen bedriver nu fortsatt industriverksamhet.Efter nedläggningen av Volvos ochövriga aviserade nedläggningar, t.ex. Elit-Fönster, kommerantalet sysselsatta inom industrin i att uppgå tillendast ca 2 000. Trots att de nyetablerade industriföretagen harlyckats relativt väl -- de svarar för helasysselsättningsökningen inom industrin -- kan man förUddevallas del tala om en avindustrialisering i stor skala.Industrin kommer att sysselsätta endast ca 8procent av den förvärvsarbetande befolkningen jämförtmed sedan.För att förstärka nyföretagande inom området krävsockså långsiktiga insatser. Ett pilotprojekt ärFöretagsetablering i , ett nyföretagar-centrum,som har startats i och även inbegriperövriga delar av . I projektet medverkar NUTEKtillsammans med lokala och regionala organ. Fleradelprojekt har startats på kommunbasis.Mot bakgrund av de omfattande varslen i Uddevallabehövs nu ytterligare resurser för att hjälpa nyföretagare.Den starkt försämrade arbetsmarknaden i fårgivetvis negativa effekter även i kringliggande kommuner,vilka redan har en hög arbetslöshet. Fortsatta långsiktigainsatser krävs för att förbättra näringslivsstrukturen och fånya företag till området. I detta syfte intensifieras bl.a.satsningen på profilering och marknadsföring av området.På kort sikt krävs extra medel för näringslivsinsatser inorra och mellersta , bl.a. i form avlokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar påkommunikationsområdet i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser till högskolan iFyrstad,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionala utvecklingsinsatser imellersta och norra .