mot · GG02N315 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundRegeringen målar i sin finansplan för budgetåret 93/94en alltför ljus bild bl a av exportindustrismöjligheter att draga ur krisen. Man anser att denflytande kronan, produktivitetsökningar och sänktaarbetsgivaravgifter skall bidra till att öka exporten för 93/94med och 94/95 . Orealistiska siffror som intetillräckligt tar hänsyn till de dystra utsikterna förvärldsekonomin och spruckna GATT-förhandlingar.Skogen och våra andra basindustier kommer att dra fördelav ett lägre kostnadsläge men knappast verkstadsindustrinsom tenderar att bli underleverantör till svenska ochutländska storföretag.Svenska exportörer kommer atti högre grad än tidigare bli tvungna att använda sig av en fullarsenal av exportbefrämjande åtgärder. Exportkrediter ochexportkreditgarantier kommer därvid att vara verksammainstrument.ExportkreditgarantierEKN, , arbetar med en avriksdagen godkänd kreditram på 70 miljarder SEK. EKNhar tillstånd att därav utnyttja förexportgarantier. Av detta belopp har man endast tagit ianspråk 37 miljarder eller , vilket ger anledning tilleftertanke. Detta kan bero på att regeringen i de riktlinjersom gäller från givit EKN alltför strikta direktiv förEKN:s garantigivning. Det står bl a att verksamheten påsikt skall gå runt. Med försämrade konjunkturer måsteemellertid regeringens anvisningar ändras förslagsvisgenom att EKN får bemyndigande att vid förhandlingar omsäkerheten beakta sysselsättning och regionpolitiska skäl.Det kan ju knappast vara ett självändamål för EKN att ivargatider visa vackra resultatsiffror.Nyd anser att EKN med mer liberala direktiv frånregeringen får helt andra förutsättningar att medverka ökning av export och därmed sysselsättning.Regeringen bör därför redan för nästa budgetår 93/94uppjustera den i budgeten föreslagnaexportkreditgarantiramen från 70 miljarder till 100miljarder.KonkurrensneutralitetNyd anser det självklart att EKN skall tillämpakonkurrensneutralitet, vilket inte alltid är fallet. Trotsatt näringsutskottet uttalade att EKNborde utforma garantivillkoren med beaktande av de villkorsom erbjuds av konkurrentländernas institut, finns det i dagåtskilliga exempel på att EKN betingat sig av somvarit både 2 och 3 gånger högre än konkurrenternas.Nyd har med tillfredsställelse noterat att regeringen i sittframlagda budgetförslag föreslagit att man utöver detidigare exportkreditgarantiåtagandena skall reservera 1miljard SEK för exportkreditgarantier framför allt till debaltiska länderna. Denna exportkreditgaranti är emellertidhelt otillräcklig med tanke på förväntad kraftig ökning avexporten till och . Ny demokrati föreslårdärför att våra exportkreditgarantiramar uppjusteras från 1till 4 miljarder SEK.InvesteringsgarantierVad som är mindre känt åtminstone i företagarkretsar äratt EKN från regeringen erhållit en särskild ram förinvesteringsgarantier på av vilka endast174 milj SEK utnyttjades /92, ett resultat av dåligmarknadsföring från EKN:s sida. Dessainvesteringsgarantier kan komma att bli mycketefterfrågade bl a från företagare som vill etablera sig i OSS-staterna och . Med tanke på det dåligautnyttjandet bör emellertid ramen behållas /94.SjälvriskEKN låter exportören normalt stå för en 10--20%självrisk samt karenstidsränta. Det är anmärkningsvärt attregeringen anser att exportföretagen skall ta risker somEKN själva inte anser försvarbara. En ändring härvidlagmåste komma till stånd genom EKN:s försorg.Svensk exportkreditDet är framför allt i länderna i vår omedelbara närhetsom kan bistå med modern uppbyggnad avtillverkning och tillverkningsknowhow samt utbildning avföretagsledare. Efter det att EKN givit enexportkreditgaranti är det normalt inga problem att motdenna garanti låna i affärsbankerna och hos SvenskExportkredit tyvärr till högre räntor än t ex iTyskland. Detta är ett angeläget jordnära exempel pånödvändigheten av att pressa ned den svenska räntenivåneftersom upplåningen och därmed ofta affärerna ochproduktionen annars hamnar ute i Europa.U-krediterU-krediterna är en form av krediter som på förmånligavillkor skall finansiera export av varor och tjänster till vissakreditvärdiga för att främja derasutveckling.Denna kredit beslutas av BITS medan EKNadministrerar de s k biståndsgarantierna.Nyd accepterar inte att u-krediter enbart kan ges tillvissa . Nyd anser att OSS-staterna och baltstaternafritt skall kunna ansöka om dessa krediter, trots att dessaländer inte rubriceras som u-länder.EKN:s organisationÄven EKN:s egen organisation behöver analyseras ochframför allt behöver myndigheten göras mer säljinriktadoch företagsvänlig. Nödvändigheten härav framgår av detfaktum att av är 9statstjänstemän -- en förfärande hög siffra, som tyvärr ärsymptomatisk för statens bolag. Endaststyrelseordföranden kan karaktäriseras som företagsledareoch affärsman. Regeringen rekommenderas att byta utstora delar av den nuvarande styrelsens medlemmar mot tex företagsledare från industrin som har erfarenhet av depraktiska svårigheter som möter företag som vill komma ininte bara på u-landsmarknaderna utan även på de nyamarknaderna i OSS och Baltikum.I detta sammanhang vill Nyd framhålla vikten av att u-krediter och exportkreditgarantier i högre grad än tidigarekanaliseras till småföretagen. EKN än en för de flestasmåföretag okänd myndighet som däremot är välkänd ochvälkommen till storföretagens direktionsrum. Det är klartlättare för EKN att förhandla om ett multinationelltföretags exportkreditgarantier än att separat förhandla med10 småföretag. Nyd anser att EKN:s image måste ändrasgenom öppnare information. EKN och BITS måste medökade kreditramar börja att aktivt sälja sina tjänster genomatt även knacka på dörren hos små och medelstora företag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta --EKN:s -- kreditram ökas ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EKN bör ges nya anvisningarmed bemyndigande att låta sysselsättnings- ochregionpolitiska skäl påverka tilldelningen avexportkreditgarantier som kraven på säkerhetersänks,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utfärdande av instruktioner förEKN att tillämpa konkurrensneutralitet gentemotkonkurrerande exportkreditinstitut,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att exportkreditgarantierna tillföreträdesvis de baltiska staterna bör utökas från 1 till 4miljarder,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att u-krediter även bör fåanvändas till och OSS-staterna,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör förstärkasmed internationella företagsledare,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att EKN tillämparkonkurrensneutralitet och sänker kraven på självrisk.