mot · GG02U270 · 1993-01-26 00:00:00 — 1985 beviljade förbyggandet av i iIndien. Byggstarten skedde , men bygget ärännu långt ifrån avslutat.Huvudsyftet med projeket är att ordna bevattning för1,9 miljon hektar land i delstaten samt elektricitetför befolkningen.Detta var dock från början ett mycket kontroversielltprojekt. Många internationella rörelser har fört kampanjerför att projektet skall stoppas. Den andra utländskafinansiären, det japanska bilaterala biståndsorganet, drogsig ur projektet efter den kraftiga kritik det fåttsamt pga en inhemsk opinion mot projektet.Framför allt har motståndet vuxit mot projektet i Indiendär nu en bred folklig rörelse i Narmadadalen bistås av folkfrån andra delar av landet, intellektuella ochmiljöaktivister.Bara ensam kommer att tvinga90 000 människor att flytta. För hela projektet rör det sigom en miljon människor. Bland dem som påverkas mesthittar man fattiga bönder, lantarbetare och stamfolk, d.v.s.några av de svagaste grupperna i det indiska samhället.Världsbanken tillsatte 1991 en oberoende kommissionunder ledning av . I rapporten ger man kritikerna rätt påväldigt många punkter. utpekas som direktmedansvarig för projektets misslyckande. Man kritiserarockså för att systematiskt ha åsidosatt sinaegna direktiv om miljöskydd och försvar förursprungsbefolkningens rättigheter. Rapporten konstaterarvidare att projektet bara kan fullföljas med ''oacceptablamedel'', d.v.s. våld, då intressena vid det här laget pgabristande konsultationer med de berörda kommit i ensvårligen löst konfliktsituation. Bristerna i projektet ansesså grundläggande att kommissionen avstår från att lämnanågra förslag till förbättringar. Dess enda rekommendationär att skall ''ta ett steg tillbaka'' då ingarelevanta undersökningar kan göras så länge byggnationenfortgår.Världsbanken har trots kritiken deklarerat att stödet tillNarmada står fast. Till den minoritet som var emot fortsattautbetalningar hör bl.a. , , , ochden nordiske representanten. Bland dem som var för finnsen del , men också (med allierade),, , samt (medallierade).Narmada-projektet har ådragit sig en alltmer växandekritik , dels därför att projektetslångsiktiga goda effeker ifrågasatts och dels för attkonsekvenserna på människor och miljö visat sig bli i alltförstor utsträckning negativa. miljödepartementbetecknar förslag som ''miljövetenskapligtoförsvarligt och i strid med intentionerna i bankens egnadirektiv. ''skrev 127 svenska riksdagsledamöter -- frånsamtliga dåvarande riksdagspartier -- under ett brev tillVärldsbankens dåvarande president, ,där man ställde frågor angående och därman också krävde att inga pengar skulle utbetalas och inganya lån beviljas förrän en fullständig analys avkonsekvenserna på människa och miljö genomförts medalternativa investeringar och utvecklingsmöjligheter vadgäller vattenförsörjning, odling och energiproduktion.Banken undergräver sin egen trovärdighet när man trotsall kritik som framförts från alla håll fortsätter att ge Indienrespittid, för att visa hur en miljökonsekvensanalys skallgenomföras, efter det att byggnationen satts igång.Världsbanken upprätthåller ej sin antagna linje omverkligt hänsynstagande till berörd befolkning ochiakttagande av miljökonsekvenser.Finlands riksdag beslöt att skära ned påanslaget till och och i stället ökaanslagen till , UNFPA och UNDP.Sverige bör följa det finska exemplet och skära ned påbidraget till världsbanksgruppen och i motsvarande månhöja bidraget till FNs ekonomiska och socialaverksamheter.Sverige bör inta en kritisk hållning till Världsbankensutvecklingsprojekt i tredje världen och på olika sättmarkera att man inte är nöjd med det sätt varpå bankenhitintills drivit sin lånegivningsverksamhet. Bland annatgenom att inte delta i den s.k. tionde påfyllningen med de2,som man från sida utfäste iförhandlingarna som hölls . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till .