ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fö10 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Lokalisering av försvarets internationella centrum m.m.I propositionen föreslås att försvarets internationellacentrum lokaliseras till i Södertälje.Regeringen har uppvaktats från (bl.a.Karlsborgs kommun och ) med förslag attverksamheten lokaliseras till . Dels för att ortenär ytterst lämplig för verksamheten, dels för att länet kanställa krav på regering och riksdag att man tar sitt socialaansvar för att mildra de förödande effekter somnedläggningen av F 6 får för kommunen.Vi finner försvarsministerns argumentation mot enlokalisering till mycket bristfällig.I finns mycket kompetent personal förutbildning av militär personal vid både K 3 och F 6. Inteminst måste det påpekas att K 3 är ett förband som har haften stor del av sin personal ute i FN-tjänst och är det någotsom borde ge kompetens att sköta utbildningen så är det välpraktisk erfarenhet. I propositionen nämns inte med ett ordde utbildningsbetingelser i form av övningsområden somomger och som borde vara idealiska förverksamheten. Nämnas här bör skjut- och övningsfälten påKråk och Hammarnäset. En fråga i sammanhanget är ominte ett effektivare utnyttjande av exempelvis medföratt gjorda investeringar får en större avkastning.Infrastrukturen runt och i har alltid varitanpassad till militär verksamhet och är i stort lämplig. Vadgäller avstånden inom landet måste man påpeka attKarlsborg har bra kommunikationer, inte minst med hänsyntill att det i byggs ett Resecentrum i SJ-regi.I propositionen hänvisas också till att man på Almnäsinte får konkurrens med annan förbandsproduktion. Enligtvår uppfattning gäller samma villkor i . Dettaaccentueras när F 6 läggs ner. När det gällerutbyggnadsmöjligheten menar vi att troligen harstörre möjligheter att kunna utökas utaninvesteringskostnader eftersom lokaler finns när F 6 läggsner.Mot denna bakgrund bör regeringen ges i uppdrag attåterkomma med en samlad bedömning av lämplig ochkostnadseffektiv lokaliseringsort. I det sammanhanget börriksdagen markera sitt sociala ansvar för konsekvenserna avF 6:s nedläggning i genom att uttala attKarlsborgs situation särskilt beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning före beslut omlokalisering av Försvarets internationella centrum,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om situation och omKarlsborg som lämplig lokaliseringsort för .
mot · GG02Fö11 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Försvarets internationella centrumMed tillfredsställelse kan vi konstatera att i sak, om äninte formellt, har enighet kunnat uppnås om detsocialdemokratiska förslaget i partimotionen U409angående en s.k. FN-brigad. Grunden för vårt förslag ärFN:s generalsekreterare ''Dagordning förFred''. Propositionens förslag i sina huvuddrag ställer vi ossdärför bakom.Vad gäller frågan om lokaliseringsort för försvaretsinternationella centrum anser vi att en bredare utredning avsamtliga aktuella lokaliseringsorter bör genomföras innanbeslut fattas i frågan.Riksdagen har beslutat om nedläggningav Almnäsetablissemanget, 1989 och i fb 1992. Dettariksdagens ställningstagande föreslås nu rivas upp pågrundval av en politisk överenskommelse mellan regeringenoch ny demokrati. Det sakliga underlaget för ettställningstagande är bristfälligt.Helhetsbilden av regeringens politik innebäratt två regementen, 1 och två i stället för ettluftvärnsregemente i södra milot tillförs organisationen i ettläge där det är ofrånkomligt att minskafredsorganisationen.Mot denna bakgrund kan vi inte biträda propositionensförslag i denna del, utan regeringen bör ges i uppdrag attåterkomma med en samlad bedömning av lämplig ochkostnadseffektiv lokaliseringsort samt effekterna avförslaget i ett bredare samhällsperspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning före beslut omlokalisering av Försvarets internationella centrum.
mot · GG02Fö9 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I motion 1992/93:A455 har redovisats krav ochförutsättningar för att stödja isamband med att flygflottiljen F 6 avvecklas. Regeringenhar beslutat att skallomfattas av det regionalpolitiska stödet samt att gelänsstyrelsen en ur länets synpunkt avsevärd tilldelning avanslag för regional utveckling om 8 miljoner kr.Ett av de projekt som presenterats som ersättning förverksamheten vid flygflottiljen F 6 är utredningen''Center ''. Utredningenär utförd av Öv 1. Per på uppdrag avlänsstyrelsen i län.Utredningen drar bl a följande slutsats:Förstudien har visat att idén med att etablera ettinternationellt resurscentrum på F 6 område i harmycket goda förutsättningar. Stora värden och resurserfinns i personal, byggnader och anläggningar. SWEDINTfår vid flyttning till mycket goda betingelser i delav dessa byggnader. Därutöver finns möjligheter attanvända hangarer för förrådsverksamhet efter hand som ettresurscentrum utvecklas.Inga kostnader utöver administrativa blir följden av enflyttning av till och dennaorganisation kan börja omlokalisering till F 6 under 1993.F 6 är synnerligen lämplig för ovan angivenbeskrivning med hänsyn till egna resurser,kommunikationer samt närhet till andra resursstarkaenheter. I orten behålls och skapasarbetstillfällen och det stora försvarsberoendet minskar.Ett fullföljande av detta förslag skulle väl motsvara deuttalanden som gjorts i vid två tidigare tillfällen.När beslutade enligtförsvarsutskottets förslag att inte lägga ned F 6 i Karlsborguttalades bl a: ''Av betydelse har härvid varit att Karlsborgskommun skulle drabbas mycket hårt av effekterna av ennedläggning. ''I samband med det så kallade krispaketet,överenskommet mellan regeringen och socialdemokraternaunder , beslutade att lägga ned F 6(prop 1992/93:50).Med anledning av följdmotioner till propositionenuttalade försvarsutskottet (FiU1): ''utgårfrån att regeringen noga kommer att följa utvecklingen iKarlsborgs kommun och tillsammans med berördamyndigheter vidtar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderm.m., som i detta sammanhang behövs i samband mednedläggningen. Med ett uttalande av dennainnebörd synes syftet med motionerna i huvudsak kunna blitillgodosett, framhåller försvarsutskottet.'' Finansutskottetutgick från att regeringen var medveten om problemen ochansåg inte erforderligt med något uttalande.I proposition 1992/93:150 föreslås att Försvaretsinternationella centrum lokaliseras till senast den31 . anmäls att iSkaraborg, m fl överlämnat ovanredovisade utredning till regeringen.Karlsborgsutredningen har inte, av vad som framgår,självständigt prövats i regeringen utan föredragandestatsråd instämmer i vad utredningsmannen förAlmnäsalternativet anfört. Enligt vår uppfattning börriksdagen mot bakgrund av tidigare uttalande omsituationen i pröva en förläggning av''Försvarets internationella centrum'' till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att Försvarets internationellacentrum lokaliseras till .
mot · GG02K30 · 1993-05-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:256 Sekretess i mål om barnpornografibrott Regeringen har i en proposition med önskvärdskyndsamhet lagt fram förslag till ändring i sekretesslagen.Ändringen innebär att sekretess införs hos domstol i mål omansvar för barnpornografibrott. Lagändringen föreslåsträda i kraft omedelbart.Ändringsförslaget har tillkommit med anledning av denjuridiska lucka som uppdagats i samband med det aktuellabarnpornografimålet vid . P.g.a. dennuvarande sekretesslagens bestämmelser har hovrättenansett att tingsrätten måste lämna ut kopior på de aktuellabeslagtagna filmerna till var och en som så önskar.Vänsterpartiet tillstyrker lagändringen.I propositionen diskuteras avvägning mellantryckfrihetslagen och hänsynen till integriteten hos de barnsom utsatts för övergrepp genom barnpornografiska filmer.Regeringen avser att belysa dessa frågor ytterligare ochåterkomma i annat sammanhang.Jag anser att regeringen i den kommande analysen måsteöverväga mer långtgående förändringar på detta område.Vi har i tidigare sammanhang föreslagit utredning avkriminalisering av innehav av barnpornografiska alster. Vadgäller sekretesslagen bör absolut sekretess övervägas. Detfinns ingen anledning att domstolar över huvud taget skalllämna ut beslagtagna filmer, även om barnet ifråga inte kanidentifieras. Det kan gälla barn som i filmerna har ansiktettäckt eller barn utan anknytning till . I alla dessafilmer har barn uppenbarligen kränkts och det ligger inte irättsskipningens intresse att dessa filmer får ytterligarespridning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ytterligare ändringar isekretesslagen bör utredas.
mot · GG02K31 · 1993-05-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:256 Sekretess i mål om barnpornografibrott Efter den i det närmaste traumatiskahändelseutvecklingen vid , i sambandmed det uppmärksammade barnpornografimålet, är detmycket tillfredsställande med regeringens snabbahandläggning av denna proposition. Vi vill inledningsvisuttrycka vårt bifall till propositionen.Vi vill dock i detta sammanhang påpeka attpropositionen inte belyser problemet med när barnetsidentitet inte kan röjas i det barnpornografiska alstret.Barnets ansikte kan på olika sätt vara dolt, eller inte synas ibild. Det bör tilläggas att ett barns identitet naturligtvis kanröjas på annat sätt än genom identifiering av just ansiktet.Propositionens lagförslag har den begränsningen att enmålsägare måste finnas, det vill säga att ett barn kan sägaslida skada eller men.Vi menar att det måste stå utom allt tvivel att ett barnsom utsatts för sexuella övergrepp och dessutomfotograferats eller filmats under övergreppet naturligtvislider men vid varje visning av det barnpornografiska alstret.Detta borde man ha tagit hänsyn till i propositionen.Vi anser därför att sekretessregleringen också böromfatta de fall av barnpornografibrott där skildringen intebedöms vara utformad så att barnet eller den unge antas lidamen eller skada. Det bör ankomma på utskottet att utformavederbörlig lagtext.Vi menar också att regeringen i en kommande analys böruppmärksamma kopplingen mellan sexuella övergrepp ochbarnpornografi. Vi har tidigare belyst problematiken imotioner och frågor. Produktion och distribution avbarnpornografi kräver att barn utnyttjas sexuellt. Dettainnebär enligt vårt förmenande att man måste kunna dömatill någon form av medgärningsmannaskap. Vi anser ocksåatt innehav av barnpornografiska alster bör kriminaliseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sekretessregleringen böromfatta även de fall av barnpornografibrott där skildringeninte bedöms vara utformad så att barnet eller den unge kanantas lida skada eller men.
mot · GG02Kr12 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I bilaga nr. 9 redovisar statsrådetför det arbete och de utvärderingar som genomförts avdialekt- och ortnamnsarkiven samt Svenskt visarkiv(DOVA). DOVA har som ansvarsområde att ta vara på dedelar av vårt kulturarv som gäller ortnamn, dialekter,folkminnen och visor. Statsrådet anför att myndigheten börvara en aktivt kulturvårdande institution med verksamhetatt bevara och sprida det språkliga kulturarvet och för attlandets ortnamnstraditioner förs vidare i officielltnamnbruk.I myndigheten ingår regionala arkiv, däribland Dialekt-och ortnamnsarkivet i () och Dialekt-, ortnamns-och folkminnesarkivet i (DAG). I propositionenunderstryks att de regionala arkiven har en storutvecklingspotential och att deras regionala förankring ären viktig resurs och förutsättning för arbetet då dialekter,ortnamn och folkminnen är uttryck för regional identitet.Vissa förändringar av organisation ochverksamhetsområde är dock enligt vår uppfattningpåkallade. Om de regionala arkivens verksamhet skallbygga på ett helhetsperspektiv bör vissa förändringar avarkivens geografiska insamlingsområde göras.Idag har Dialekt- och ortnamnsarkivet i attundersöka ortnamnen enbart i medandialektområdet utöver omfattar , ,och , där i (OAU) nu har hand om ortnamnen. Vi föreslår att nufår överta ortnamnen i hela det område där haransvaret för dialekter, vilket vi vill ge regeringen tillkänna.Därutöver bör Dialekt-, ortnamns- ochfolkminnesarkivet i (DAG) ges ansvar förBohuslän, , och Västergötland.Sydsverige och är naturliga kulturhistoriskaenheter. Man kan inte forska i ortnamn utan att känna tilldet berörda områdets dialekter, varför dialekt- ochortnamnsmaterialet bör vara samlokaliserat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändrad ansvarsfördelning såatt får överta ortnamnen i hela det område där DALhar ansvaret för dialekter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Dialekt-, ortnamns- ochfolkminnesarkivet i (DAG) ges ansvar förBohuslän, , och .
mot · GG02N64 · 1993-05-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:234 tingsrätts sammansättning i konkurrensrättsliga mål och ärenden I propositionen föreslås nya bestämmelser ikonkurrenslagen som innebär att i tingsrättskall ingå såväl lagfarna domare som ekonomiska expertervid prövning av vissa konkurrensrättsliga mål och ärenden.I vår motion 1992/93:N7 med anledning av regeringensproposition om Ny konkurrenslagstiftning avvisade viförslaget att som första instans skullepröva konkurrensrättsliga mål och ärenden. Enligt vårmening skulle den tidigare gällande instansordningenbibehållas, nämligen att konkurrensrättsliga mål i förstahand skall behandlas av Marknadsdomstolen.I motionen föreslog vi också att de s.k.intresseledamöterna även fortsättningsvis skulle ingå iMarknadsdomstolen. I vår reservation till näringsutskottetsbet. 1992/93:NU17 punkt 7 (mom. 22) anförde vi:Regeringens förslag innebär, enligt utskottets mening,en allvarlig försvagning av domstolen. Regeringenunderskattar värdet av den praktiska erfarenhet somdomstolen tillförs från intresseledamöterna liksom derasbetydelse för att ge verksamheten förankring i samhälletoch förvärvslivet. Förslaget kan, menar utskottet, inte ledatill annat än att domstolens sammanlagda kunskap minskar.Riksdagen har i sitt beslut om ny konkurrenslag ejtillmötesgått våra ovan anförda synpunkter.Genom den nya konkurrenslagen införs entvåinstansordning för domstolsprövning påkonkurrensområdet, där första instans blir Stockholmstingsrätt och andra instans . skall sitta bådelagfarna domare och ekonomiska experter. Systemet medintresseledamöter i har avvecklats.I nu aktuell proposition föreslås att, närkonkurrensrättsliga mål behandlas i ,skall även ekonomiska experter ingå i domstolen.Vi har inget att invända mot att ekonomiska experteringår i de två domstolarna då konkurrensrättsliga målbehandlas. Däremot anser vi fortfarande att domstolarnaskall kompletteras med s.k. intresseledamöter. Derasuppgift skall vara att hävda synpunkter och uppfattningarsom är representativa för företagare, löntagare ochkonsumenter. Det har hävdats att intresseledamöternasdeltagande i domstolen skulle ge deras respektiveorganisationer en möjlighet att påverka rättsutvecklingen.Detta är fel. Det har heller inte varit mening attdomstolens praxis i första hand skulle vinna förankring iorganisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att även intresseledamöter skallingå i tingsrätts sammansättning vidkonkurrensrättsliga mål och ärenden.
mot · GG02N65 · 1993-05-27 00:00:00 — med anledning av skriv. 1992/93:251 Redogörelse för vidtagna åtgärder för att stärka det finansiella systemet I motionen föreslås att regeringen skall åläggas att lämnakvartalsrapporter till om vidtagna åtgärder ochutvecklingen inom det finansiella systemet. Vidare föreslåsatt skall rapportera tillnäringsutskottet eller annat ansvarigt utskott.Regeringens skrivelse utgör en dyster läsning. Dendokumenterar verkligen bakgrund och resultat till dags datoav vårt finansiella systems kollaps. Det räcker med att citerafrån skrivelsen, att statens garantiåtaganden under 1992uppgick till över 70 miljarder kronor.Under de sista tre åren har bankerna reserverat ca 120miljarder kronor för konstaterade och befaradekreditförluster. återstod dåliga lån medränteeftergifter motsvarande . Medutgångspunkt från regeringens beräkningar kan staten råkaut för ytterligare i garantiåtaganden.Dessa atronomiska tal överstiger väsentligt deberäkningar som gjordes i samband med att bankakutensjösattes . Redan då var emellertidregeringen beredd på att förlusterna inom banksystemetkunde förväntas bli betydande, även om man då förklaradeatt den av Ny demokrati under bankstödsdebatten idecember framförda siffran på varalltför hög.Regeringen framhöll emellertid att man avsåg att visastor öppenhet och därvid hålla kontinuerligtinformerad. Ny demokrati reagerade därvid på attregeringen från erhållit ett carte att påbankstödet spendera ett obegränsat antal miljarder mot ettnågot vagt löfte om att hålla underrättad.Då som anser Ny demokrati att denna information påregeringens villkor är högst otillfredsställande. Vi föreslårdärför att regeringen skall åläggas att avlämna minst enallsidig och saklig rapport varje kvartal till --kvartalsrapportering. Detta med tanke på de enormavärden som står på spel. Felbeslut kan äventyra hela detsvenska finansiella systemet. Det är nödvändigt attriksdagen får regelbundna kontrollpunkter och tillfälle tilldebatt med ansvariga ministrar. För att ytterligare förstärkariksdagens möjligheter till insyn i bankstödsverksamhetenbör åläggas att rapporteratill näringsutskottet eller annat ansvarigt utskott. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvartalsrapportering tillriksdagen om det finansiella systemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rapporter frånBankstödsnämnden till näringsutskottet.
mot · GG02Sk56 · 1993-05-07 00:00:00 — Med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) I kompletteringspropositionen 1992/93:150 bil 6redovisas förslag till skattereduktion förreparationskostnader m m för bostadshus.Skattereduktionen för hyreshus föreslås uppgå till avbidragsunderlaget samt medges för högst pertaxeringsenhet eller ett belopp motsvarande denfastighetsskatt som beräknas för , om detsistnämnda beloppet är högre. Dock måste underlagetuppgå till för att skattereduktion skallmedges.Dessa ''gränsvärden'' för när skattereduktionen medgesutgår från begreppet taxeringsenhet. Redovisningen tillskattemyndigheten vid ansökan om skatteavdragförutsätter att företagen kan göra denna typ av redovisning.Bostadsföretagen saknar normalt denna form avredovisning, vilket innebär att förslaget är mycketopraktiskt, administrativt krångligt och dessutom närmastomöjligt att kontrollera.Det opraktiska och krångliga ligger i att företagen oftastarbetar med områdesförvaltning och underhållsplaner därupphandlingen av reparations- och underhållsarbeten integörs per fastighet/taxeringsenhet utan per område eller tilloch med per företag. Att omvandla denna upphandling ochredovisa den på respektive taxeringsenhet blir ettadministrativt kostsamt arbete.Skattemyndighetens kontroll över vilka åtgärder somgenomförs på respektive taxeringsenhet (en fastighet kanbestå av flera taxeringsenheter) kräver att det till ansökanbifogas kopia av faktura eller liknande där det framgårvilket arbete som utförts och uppdelning på arbete ochmaterial avseende resp. taxeringsenhet. Eftersom dennauppdelning inte är möjlig att göra i företagens nuvaranderedovisningssystem så måste den konstrueras i efterhand.Detta innebär ett stort merarbete och en radikal minskningav skattemyndighetens kontrollmöjlighet.Det blir för alla berörda parter mest praktiskt, billigastoch lättast att kontrollera om redovisningen för hyreshus(inkl småhus med hyresrätt eller bostadsrätt d v s de företagsom har rätt att tillämpa regeln om skattereduktionmaximalt 3 gånger fastighetsskatt) får göras perföretag. Begränsningen av skattereduktionen utgörs då avföretagets fastighetsskatt 3. Underlaget förskattereduktionen kan redovisas samlat för företaget ochkan tas direkt ur den ekonomiska redovisningen, vilken lättkan kontrolleras av skattemyndigheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att redovisning av underlaget förskattereduktion får ske per företag på det sätt och i denomfattning som anges i motionen.
mot · GG02So62 · 1993-05-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:197 Ändring i lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, m.m. I proposition 1992/93:197 föreslås vissa ändringar i delagrum som har att göra med vad som ibland kallas''könsbyte''. I sammanhanget föreslås också förändringar ilagen om kastrering.Regeringen anser att lagen är föråldrad, men vill ha kvarlagen därför att juridiska remissinstanser vill ''skyndalångsamt'' och därför att frågorna om lagstiftning ommedicinska ingrepp på människor ska övervägas ytterligare.De flesta remissinstanserna, de medicinska och Rådetför medicinskt etiska frågor anser i likhet medSocialstyrelsen att kastreringslagen är föråldrad och därförobehövlig. Vi delar denna uppfattning.Enligt 2 kap. 5 och 6 §§ i vår regeringsform är varjemedborgare skyddad mot kroppsstraff och mot påtvingatkroppsligt ingrepp. Kastreringslagen skulle emellertidkunna lämna utrymme för att en människa ska kunnaövertygas om eller pressas till att ''samtycka'' till kastrering.Kastreringslagen strider således mot regeringsformensanda. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att upphäva lagen (1944:133) omkastrering.