ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr243 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett nationellt resurscentrum i för barnkultur För att demokratin i skall fortleva och fördjupaskrävs att den ständigt återvinns och utvecklas.Dagens barn och ungdom är till stor del morgondagensutvecklare och förvaltare av det demokratiska samhället.Det kräver att de i förskola och skola tränas i de regler somgäller för demokratin. De skall ges tilltro och självkänsla såatt de vågar tro på sin förmåga att förändra, påverka ochgöra sina röster hörda.Arbete med skapande och kreativa uppgifter stöder alladessa behov hos barnen och vårt samhälle. Vi talar omkultur i bred mening för barn och ungdom. I ett riktkulturliv tränar barnen sitt seende, sin hörsel,uppfattningsförmåga och koncentration i arbetet. De lär sigurskiljning och att kunna värdera ett arbete. Det skapandearbetet utvecklar fantasi- och känsloliv och ger barn ochvuxna rika upplevelser som skapar förståelse föromvärlden. Utveckling av barns kreativa förmåga,stimulering av nytänkande och initiativförmåga är centralauppgifter då det gäller arbete med barnkultur.Vi anser att det behövs ett nationellt grepp för attutveckla kompetensen för framförallt barnkultur i skola ochförskola. I finns sedan lång tid tillbakaBarnkulturcentrum. Det vore naturligt att bygga ettnationellt kunskaps- och utvecklingscentrum i kreativpedagogik på de erfarenheter och den kompetens som finnsdär. Framför allt så tror vi att ett sådant centrum med fördelskulle kunna vända sig till mindre och medelstorakommuner.Vidare menar vi att det, utöver rena kvalitetsvinster urnationellt perspektiv, finns samordningsvinster för t.ex.kostnader för personalutbildning att göra för de enskildakommunerna. Verksamheten med sin samlade kompetensoch överblick skulle också gagna utvärderingsmöjligheterav barnkulturens ställning i skolan i nationell måttstock.Vi vill erinra om vikten av att tillgängliggöra kultur ochskolans likvärdighetsprincip. Ett nationelltbarnkulturcentrum enligt ovan skulle enligt vår meningkunna bidra till att minska också kulturklyftorna isamhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nationelltbarnkulturcentrum.
mot · GG02Kr244 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen har tagit fasta på danslivets behov avutveckling och föreslagit vissa förstärkningar i budgeten.Ett viktigt underlag för danslivets fortsatta utveckling finnsi ett av utarbetat PM -- utarbetat avföreträdare för samtliga dansområden -- angåendekulturpolitiskt handlingsprogram för dansen i Sverige.Dansföreträdarna föreslår att en utredning snarastmöjligt bör tillsättas för att analysera dansområdets strukturoch föreslå insatser på dansområdet utifrån ett långsiktigtperspektiv. En sådan utredning bör omfatta såvälprofessionell dans som amatördans liksom utvecklingen avinstitutioner och andra offentliga insatser centralt, regionaltoch lokalt.Vi är eniga med vad gäller behovetav en vidareutveckling av danslivet i . Vi föreslårdärför att en utredning med ovan nämnda inriktningtillsätts. Följande frågor är särskilt angelägna att få belysta:Behovet av en reformering av dansutbildningarna. Ettvidgat ansvar från skolans sida för att ge alla barn ochungdomar undervisning i dans samt möjlighet att mötadansföreställningar. Danslivets produktions- ochdistributionsmöjligheter. Utformningen av det av riksdagenbeslutade . Dokumentationenav svensk dans. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om danslivetsutveckling.
mot · GG02Kr245 · 1993-01-26 00:00:00 — En musikteater för hela i är hela musikteater.Sedan starten har operan haft stora konstnärliga ochpublikmässiga framgångar och etablerat sig som den kanskeviktigaste kulturinstitutionen i Norrland.Norrlandsoperan har ett uppdrag som liknarriksteaterns. Förutom den fasta basen i har alltsåoperan som en turnerande musikteater verksamhet över ettgeografiskt område som motsvarar halva Sverige.Norrlandsoperans framgångar har kunnat uppnås trotsatt anslagen för turnéverksamhet alltsedan starten har varitotillräckliga. Trots att musikteaterformen är väsentligt merkostsam än talteater har anslagen aldrig ens legat på sammanivå som motsvarande för . Detta har inneburitatt turnéverksamhet har måst begränsasoch är på en så låg nivå att risken är att operan inte längrekan betraktas som hela musikteater.Det är därför angeläget att genom nya initiativ och inomramen för begränsade resurser skapa en organisation så attmusikteaterverksamhet på nytt kan erbjudas hela Norrland.Detta bör ske genom samverkan mellan operan i ochde kulturinstitutioner som finns i /,och Östersund.Bidraget från /är dansteatern, frånPiteå är det verksamheten kring och frånÖstersund barn- och ungdomskulturen. Tillsammans medoperan i skulle verksamheten i dessa tre städer bildaen musikteater som i samverkan kan erbjuda ett bredareutbud . De föreställningar som kommer attproduceras inom de föreslagna fyra olika grenarna av dennanya Norrlandsopera skall gästspela i de olika städerna.Varje stad skulle genom turnéverksamheten få en chans attfå se traditionell opera, producerad av , dansteater,av /, barnopera av ochkyrkoopera av Piteå.Den här föreslagna modellen för en ''ny'' musikteater förhela skulle ge möjligheter till en breddning av detnorrländska musiklivet. Förslaget bör studeras vidare inomramen för den aviserade utredningen om kulturliv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bredda det norrländskamusikteaterutbudet genom samverkan mellanNorrlandsoperan i och kulturinstitut iSundsvall/, och .
mot · GG02Kr247 · 1993-01-26 00:00:00 — De professionella blåsorkestrarna i har, om manser tillbaka till militärmusikens tid, minskat från mellan 40och 50 orkestrar till två! Det kommer att vara läget den 1juli 1993. GöteborgsMusiken -- fortsättningen på f.d.Göteborgs Spårvägars Musikkår -- blir då den endaprofessionella blåsorkestern i södra och västra ett behövligt minimum av offentligt stöd är även dessexistens direkt hotad och vi riskerar att snart vara utan enviktig del av musiken.Det är då inte bara den långa traditionen som musiklivetgår miste om, utan även de möjligheter som finns attutveckla orkesterformen. Vad som är lika allvarligt är attlandets amatörorkestrar förlorar den förebild de så välbehöver. Bara genom att lyssna på fonogram -- och då oftainte svenska -- kommer de att få uppleva en förebild. Detkan väl också vara obehövligt att säga vad det kommer attinnebära för vårt internationella musikanseende.När nu försvarsmusikavtalet är omarbetat och bidragettill de orkestrar som finns inom länsmusikorganisationen ärmer eller mindre borta, vilket bl.a. drabbat Musik i Västoch därmed orkestern i , kan inte de olikalänsmusikstiftelserna ha ett ansvar för en musikverksamhetsom man inte har pengar till. GöteborgsMusiken (GM) hartecknat ett treårigt avtal med försvarsmusiksektionen omförsvars- och statsceremoniell musik.Var och en kan inse att det därtill finns behov av andraoch mycket större intäkter. GM har visat sig framgångsrikamed att skaffa spelningar. Man bedriver uppsökandeverksamhet både som orkester och i ensembleform påsjukhus, i skolor, på fängelser och andra institutioner. Trotsatt många önskar nyttja sig av orkestern i ökad omfattning,så har det blivit svårare att få verksamheten att ''gå runt'',när sponsorer sviker och de som önskar orkesterns tjänsterinte anser sig ha råd.GöteborgsMusiken är en institutionsom funnits i 88 år.GöteborgsMusiken består av ca 25musikhögskoleutbildade professionella musiker.GöteborgsMusiken deltager sedan många år tillbakaveckovis vid högvakten på -- ett historisktoch turistiskt omistligt inslag i Sverige.GöteborgsMusiken utgör från -- om man får enchans att överleva -- professionellablåsorkestrar i Sverige.Det synes mot bakgrund av detanförda vara en självklarhet att GöteborgsMusiken, av detanslag i årets budgetproposition som avsatts till regionalmusikverksamhet, erhåller ett antal grundbelopp i enlighetmed de regler som gäller för andra regionala orkestrar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag ur det regionalamusikanslaget till GöteborgsMusiken.
mot · GG02Kr248 · 1993-01-26 00:00:00 — Fördelning av grundbelopp för symfoniorkestrar I bifogat diagram redovisas jämförelsen mellan de femstörsta symfoniorkestrarna i beträffande årsverkoch grundbelopp. Som synes föreligger det en stordiskrepans mellan å ena sidan och ochå andra sidan , och . Detframgår att det är som har minstantal grundbelopp i förhållande till antal årsverk.Helsingborgs och symfoniorkestrar har fått enliten förbättring , men ej . ärstyvmoderligt behandlat generellt, ojämlikheterna ibehandlingen av symfoniorkestrarna i landet kvarstår.Det är nödvändigt för det regionala musiklivetsutveckling att en rättvisare fördelning av grundbeloppenkommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisare fördelning avgrundbelopp till symfoniorkestrar i .
mot · GG02Kr249 · 1993-01-26 00:00:00 — Musikintresset i är starkt ökande. Efterfrågan påutbildning är väsentligt större än utbudet. Ett rikt och vitaltungt musikliv har vuxit fram.Enbart i har vi nu 4 aktiva operascener:Kungl. Teatern, , ochConfidencen. är etablerad, ochMusikteater i på gång. i på att omvandlas till en musikteater.Ett rikt kulturliv anses, näst efter universitet ochflygförbindelser, vara den tredje viktigaste tillväxtfaktornför en region. Kulturlivet är en av de viktigastekreativitetsskapande funktionerna. Det är också angelägetatt större delen av landet har tillgång till det högkvalitativakulturutbudet.Det är därför nödvändigt att skapa förutsättningar för enstark regionalbaserad musikteater. Ett viktigt steg bör varaetablerandet av fasta regionala operaensembler iStockholm, , och Norrland.I den fortsatta planeringen bör delar av stödet tillteaterverksamhet omdisponeras för att möjliggöra en sådanutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om långsiktig utbyggnad avmusikteatern i .
mot · GG02Kr250 · 1993-01-26 00:00:00 — De s.k. nationalscenerna Operan och Dramatenförvaltar ett nationellt kulturuppdrag och deras verksamhetgaranteras av staten med ekonomiskt stöd.Nationalscenerna ska fylla en uppgift för hela landetsbefolkning och bör ha en allsidig repertoar som innehållerbåde det klassiska och det nyskapande. Naturligtvis har deett särskilt ansvar för att svenska verk uppförs. De ska sörjaför hög kvalitet och konstnärlig förnyelse.Problemet är den bristande tillgängligheten. Även ommånga opera- och teaterintresserade utifrån landet varje årbesöker nationalscenerna, är det främst invånarna iStockholmsregionen som har möjlighet att görakontinuerliga besök.Nationalscenerna får ständig kritik för att de turnerar förlitet. Men turnéer är mycket kostsamma och storaföreställningar kräver lokaler som inte finns överallt.Många önskemål framföres också om fler TV-sändaföreställningar från Operan och . Tyvärr finns detinvändningar mot sådana sändningar av både ekonomiskoch konstnärlig art.Runt om i landet finns ett antal regionala och lokalateatrar som erhåller statligt bidrag till sin verksamhet. Defungerar väl men det är få av dem -- om ens någon -- somhar resurser till uppsättningar liknande dem pånationalscenerna. Många av dessa mindreteaterinstitutioner kämpar med ökande ekonomiskaproblem. På har storaförändringar skett för att få en bättre ekonomi, som kansäkerställa en fortsatt god kvalitet och ett brett utbud.Operan och föreslås för /94tillsammans erhålla nästan , vilket ärungefär mer än de sammanlagdabidragen till alla landets regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner. Som skånsk jämförelse kan nämnasatt får istatligt bidrag nästa budgetår och ca 146 miljonerkronor.För att åstadkomma ett mer jämlikt utbud av teater ochmusikteater i landet bör nationalscener kunna inrättasockså utanför huvudstaden.Vi föreslår därför att en utredning görs ommöjligheterna att inrätta en nationalscen ute i landet,exempelvis i och då kanske närmast i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning med inriktning attinrätta en nationalscen i .
mot · GG02Kr252 · 1993-01-26 00:00:00 — Fria teater-, dans- och musikgrupper De fria teater-, dans- och musikgrupperna står för enmycket stor del av kulturutbudet utanför institutionerna,särskilt för barn och ungdomar. Exempelvis ses av de fria teatergruppernas föreställningar av barnoch ungdomar, och Teatercentrum svarar för av all barnteater som produceras och spelas i landet.Endast en mindre del av de fria gruppernas verksamhetfinansieras över den statliga kulturbudgeten. Av de friateatergruppernas intäkter svarar staten för ca 18 procent.Detta kan jämföras med , vars intäkter till utgörs av statsbidrag.Under de senaste åren har kostnaderna för produktionoch turnéverksamhet ökat, vilket de fria grupperna intekompenserats för. Av det totala statliga stödet till teater,dans och musik går till de fria grupperna.För att barn och ungdomar även ska kunnata del av levande teater, dans och musik krävs det att stat,landsting och kommuner tar ett gemensamt ansvar. Detstatliga stödet får inte minska, vilket det hotar att göra mednuvarande kulturpolitik.Kulturrådet föreslår en ökning av anslaget till de friagrupperna för /94 med 11,5 mkr.Vänsterpartiet föreslår att det totala anslaget till Teater,dans och musik omfördelas så att bidraget till fria teater-,dans- och musikgrupper ökar med , som visskompensation för inflation och allmänna kostnadsökningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att de samlade anslagen till Teater,dans och musik för /94 omfördelas så attbidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. ökarmed utöver regeringens förslag, eller således till .
mot · GG02Kr253 · 1993-01-26 00:00:00 — Medel till konstbildande verksamhet Konstfrämjandet, som har arbetat med konstbildandeverksamhet , gick i konkurs i september 1992.Detta har ställt distrikten inför problem. Genomkonkursen förlorade de en stor del av sina ekonomiskatillgångar, eftersom det tidigare . Vidare förlorade distrikten, genomnedläggningen av riksorganisationen, den tillgång man hafttill central rådgivning,samordning och service liksombevakning av för distrikten gemensamma intressen.Tidigare hade Konstfrämjandet erhållit medel förkonstbildande verksamhet från viaanslagsposten 2.11. Organisationer inom Bild- ochformkonstområdet m.m. För /93 uppgåranslaget till . I årets budgetproposition är detta anslagborttaget. Denna omprioritering inom kultursektorn ärenligt min mening otillfredsställande.De medel som tidigare stod till Konstfrämjandetsförfogande var de enda medel som fanns till konstbildandeverksamhet utanför institutionerna. Behovet avkonstbildande verksamheter är större . Fleraorganisationer försöker nu finna vägar för samverkan kringbild- och formkonstområdet. Detta sker för att kunna svaraför en del av den konstbildande verksamhet somKonstfrämjandet bedrev.Det är synnerligen angeläget att det samhällsstöd somutgick till Konstfrämjandet ånyo ställs till denkonstbildande verksamhetens förfogande. Anslaget, somtidigare utgick till Konstfrämjandet, bör därför utbetalas tillStatens kulturråd för vidarebefordran tillkonstbildningsarbete i nya former. Det är skäligt att hälftenav tidigare anslag utbetalas för detta ändamål, så attdistrikten garanteras en fortsatt verksamhet. Ett fortsattstatsbidrag till konstfrämjandeverksamheten måstebedömas som nödvändigt för att ett mångårigtkulturpolitiskt arbete skall kunna fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag till konstbildandeverksamhet utanför institutionerna.
mot · GG02Kr254 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till konstbildande verksamhet Bildkonstområdet visar en stor bredd och spridning närdet gäller innehåll och verksamhetsformer. Mångafolkrörelseanknutna organisationer är verksamma inomkonstområdet, t.ex. konstföreningar och studieförbund.Hit hör också de nära 2 300 geografiskt väl spridda anläggningarna medallmänna samlingslokaler, som tillhör någon av desamlingslokalägande riksorganisationerna Folkets (), (), () ochFolkparkerna.I samlingslokalanläggningarna finns ofta lokaler som ärutomordentligt väl lämpade för konstvisning. Förutombildkonstverksamhet bedrivs en bred och mångsidig annanverksamhet med ca en miljon aktivitetstillfällen ochomkring 50 miljoner besök i anläggningarna. Flertalet avdem som besöker t.ex. en Bygdegård eller Folkets Hus kanockså ta del av konstutställningar och den konst som finnspermanent i anläggningarna.Under en mycket lång följd av år har samlingslokalernafungerat som både mottagare och arrangörer avkonstutställningar och andra konstarrangemang. FHR ochBR har även under byggt upp enegen konstverksamhet med produktion och turnéläggning avvandringsutställningar av konst. Omkring 400utställningsarrangemang har möjliggjorts genomcentrala insatser och produktioner. Utställningar är enviktig del i samlingslokalernas samlade kulturverksamheter.Därigenom får konstnärerna viktiga arbetstillfällen ochmöjlighet att nå en landsomfattande publik.Utställningarna är ett viktigt inslag i landets samladekonstbildande verksamhet, inte minst genom att en stor delav den publik som söker sig till samlingslokalerna normaltinte besöker konstutställningar i museer och gallerier. Irelation till efterfrågan och intresse skulleutställningsverksamheten i samlingslokalerna lätt kunnabyggas ut, men bristen på ekonomiska resurser har hittillsbegränsat en önskvärd utveckling.Vid produktionen av turnerande konstutställningar harsamlingslokalorganisationerna haft ett nära ochbetydelsefullt samarbete med i första handKonstfrämjandets och Riksutställningar.Genom att Konstfrämjandet upphört och Riksutställningaraviserat en förändrad inriktning av sin produktion, ändrasförutsättningarna kraftigt. Detta är mycket allvarligt förkonstbildningen, eftersom det är av stor vikt att nyautställningsproduktioner ständigt tillförs verksamheten.Redan nu är också konstbildningen enligt Kulturrådetett eftersatt område. För att situationen inte skall försämraskraftigt och därmed spoliera verksamheter som byggts uppunder decennier, bör samlingslokalorganisationernaberedas tillfälle att själva framställa och producera deutställningar som behövs. En sådan utställningsproduktionskulle även utgöra en viktig resurs för bl.a.studieförbundens konstbildande verksamheter. För attmöjliggöra detta bör samlingslokalorganisationerna /94 anvisas av de 7 841 000 som innevarande /93 anvisats tillKonstfrämjandet för konstbildning,utställningsproduktioner m.fl. verksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till desamlingslokalägande riksorganisationerna förkonstbildande och utställningsproducerande verksamheter.
mot · GG02Kr255 · 1993-01-26 00:00:00 — Utåtriktad verksamhet för framstående konstnärer I årets budgetproposition anvisar regeringen 156 s.k.inkomstgarantier och 45 långtidsstipender till framståendekonstnärer. Det är bra. Mindre bra är att dessa konstnärerinte i någon större utsträckning får möjlighet att visa uppeller presentera sin samlade produktion under sinstipendietid.På samma sätt som forskningsrådens forskarepresenterar sina forskningsresultat vid symposier ochkonferenser borde det vara möjligt att visa och studerastipendiaternas -- författare, bildkonstnärer m.fl. -- arbetenför grupper utanför den trängre kretsen, t.ex. på universitetoch högskolor. Kanske skulle det vara möjligt att de tog påsig särskilda uppdrag någon eller undertioårsperioden.En modell kan hämtas från brittiska universitet: Enframstående konstnär knyts till ett universitet som''årets författare'', ''årets konstnär'' eller ''årets musiker'',där de bildar en kreativ grupp av studenter och lärare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna för konstnärer attbedriva utåtriktat arbete.
mot · GG02Kr257 · 1993-01-26 00:00:00 — har genomgåtten kraftig omstrukturering och rationalisering. Ett tidigarestort underskott har under det senaste budgetåret vänts tillett överskott genom en hård prioritering och strambudgetkontroll.I budgetpropositonen understryks att Nordiska museetliksom övriga fyra ansvarsmuseer på ett tillfredsställandeoch lyhört sätt har tagit på sig och utvecklatansvarsmuseirollen.För att ansvarsmuseirollen skall kunna utvecklas vidareockså i fortsättningen krävs att goda förutsättningar skapas.Samarbete och Statens historiskamuseumDet stora, gemensamma har visat på den betydelse för ett publiktgenombrott som en samverkan mellan dessa båda museerhar. I fördjupade anslagsframställninghar framhållits behovet av en sammanslagning av de bådamuseerna för att på ett bättre sätt kunna samverka medlänsmuseerna och de kommunala museerna, vilka har justdenna helhetsinriktning.En sammanslagning mellan ochStatens historiska museum är betydelsefullt också därför attstora rationaliseringsvinster skulle kunna göras genom t.ex.en gemensam administration och gemensamma tekniskafunktioner.Ett ytterligare skäl för en sammanslagning är att detproblem med brist på samordning mellan de centralamuseerna som påtalas i budgetpropositionen kan rättas tillgenom denna sammanslagning. Dels blir antaletansvarsmuseer färre, men större, vilket ger tyngdi ansvarsmuseernas agerande, dels kan ett stort samlatansvarsmuseum inom det kulturhistoriska fältet ta ettsamlat ansvar och därigenom skapa en bättre samverkanmellan de övriga centrala museerna inom dettaansvarsområde.I den av kulturministern aviserade översynen påmuseiområdet borde detta vara ett viktigt direktiv för attkomma tillrätta med problemen.Barnens museumI anslagsframställning föreligger ocksåett förslag om att inrätta ett s.k. Barnens museum.Inspirationen till detta är hämtad dels ifrån de egnaerfarenheterna av verksamheten med museets egen s.k.Lekstuga, där barn stimuleras till självverksamhet ikontakten med kulturarvet och dess föremål, dels genomerfarenheterna från den hittills största publikframgången imodern tid i museets historia: som samlade mer än 275 000 besökare. Vissa impulser har också hämtats från des.k. Children's museum i USA.Med den satsning på barn- och ungdomskultur, somfortfarande är en angelägen kulturpolitisk uppgift, är detytterligt värdefullt att utvecklingen av ett Barnens museumvid kan starta under den kommandetreårsbudgetperioden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översynen av museernasverksamhet, bl.a. att direktiv ges att utreda frågan om ensammanslagning av och Statens historiskamuseum.2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningar bör skapas föratt sätta i gång arbetetmed ett Barnens museum inom .