mot · GG02Jo241 · 1993-01-26 00:00:00 — Det livsmedelspolitiska beslutet innebarbl.a. att livsmedelsproduktionen i vårt land skulle minskasför att anpassas till den inhemska efterfrågan. Därmedskulle vi bli kvitt en förlustbringande överproduktion.Det förelåg -- och föreligger -- dock en politisk enighetom att minskningen av produktionen inte skulle berörajordbruket i norra där vi ej har någonöverproduktion.Jordbruket i norra är en nyckelverksamhet närdet gäller den regionala utjämning av sysselsättning ochvälfärd som vi eftersträvar. Minskar jordbruket i omfattningfaller en stor del av möjligheterna förkombinationsverksamhet och därmed försämras utsikternaatt behålla en varierad och levande landsbygd i norraSverige.Ett år efter det livsmedelspolitiska beslutet 1990lämnade in en ansökan om medlemskap i måste vissa anpassningar av beslut ske.Det primära är inte längre att vi skapar balans mellanproduktion och konsumtion av livsmedel i landet utan att vianpassar vår produktion mot EG-marknaden och vårtregelverk till EG:s. En viss sådan anpassning föreslås ibudgetpropositionen 1992/93:100. För jordbruket i norraSverige aviseras en proposition . Fördenna kommer 1992:36 att liggatill grund.Vi har tagit del av nämnda rapport som är klargörandenär det gäller att åskådliggöra skillnaderna iproduktionsförutsättningar för livsmedel i södra och norraSverige. Men när det gäller förslagsdelen i rapporten så kanvi inte undgå att notera ett pessimistiskt anslag.Redan för ett år sedan motionerade vi (1991/92:Jo202)om att jordbruksverket skulle få i uppdrag att utarbeta ettförslag till kombinerat areal/djurstöd för jordbruket inomstödområdet. Vi gjorde det utifrån samma bedömning somen arbetsgrupp för översyn av norrlandsstödet gjort (DS1991:80), att vi inte som kan baseranorrlandsstödet som pristillägg på produktionen. SåvälGATT-förhandlingarna som ambitionen inom EG går ut påatt successivt minska prisstöden och detta klarar intenorrlandsjordbruket därför att stödet skall eliminera deförhöjda produktionskostnader som klimat och jordmånåstadkommer.Medan nämnda arbetsgrupp hade föreslagit en övergångtill ett stöd per djur föreslog vi ett kombineratareal/djurstöd. Detta landar också i sinrapport på men man uppfattar att det administrativamerarbete som verket framhåller är förenat med en sådanomläggning att det hart när är oöverstigligt.Skall vi vi kunna hålla den norrländskalandsbygden levande -- och det skall vi -- så behövs detoptimism och framtidstro. Det norrländska jordbruket ärnyckeln till framgång därför att den som bas ger möjlighettill olika kombinationssysselsättningar. Och en enig riksdaghar lagt fast att livsmedelsproduktionen inte skall tillåtasminska i norr.Folkpartiet liberalerna föreslog att vi börbryta ut och i särskild ordning ersätta för de kollektivanyttigheter jordbruket tillför samhället genomarealersättning. Förslaget väckte starka invändningar -- inteminst från LRF -- men undan för undan har man kommitunderfund med fördelarna. Sedan vi temporärt prövat enform av arealersättning och EG i sin nya jordbrukspolitikvalt en sådan uppläggning är LRF numera positivt.Vi har i liberalerna saknat resurser attutveckla vårt förslag men Svenska Naturskyddsföreningenhar kommit ut med en rapport betitlad: Generelloch värdedifferentierad arealersättning. I rapporten harman uttömmande belyst fördelarna med en generellarealersättning och på ett mycket konstruktivt sätt redovisatett poängsättningsförslag för all åker- och betesmark somkan ligga till grund för att fastställa ersättningsbeloppetsstorlek.De parametrar som ligger till grund förpoängberäkningen är relaterade till markens betydelse urnaturvårdssynpunkt, ur kulturmiljösynpunkt, urberedskapssynpunkt m.m. Den norrländskajordbruksmarken kommer med hänsyn till behovet avöppen mark i skogsbygd och av beredskapsbetydelse att fåhöga -- som bearbetar förslagtill generell arealersättning -- har med SNF:s förslag somunderlag men vi vill uppmana såväl somJordbruksdepartementet att omgående sätta sig in iförslaget. Tillåt oss också att till läsning föreslå TorbjörnWennebros studiehäfte Norrländsk chans i EG-konkurrens(LT:s förlag 1992). Den kan bidra till att öka optimismenoch framtidstron för norrländskt jordbruk.Vi förutsätter att regeringen i kommande propositionom norrlandsjordbruket föreslår den övergång till ettkombinerat areal/djurstöd som vi redan förra åretmotionerade om och som nu ställt sigbakom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en övergång till kombineratareal/djurstöd för att kompensera jordbruket för sämreodlingsbetingelser inom stödområdet.