mot · GG02N241 · 1993-01-26 00:00:00 — Under förra mandatperioden beslutade att60% av utvecklingsfondernas finansieringskapital skall drasin till staten. Bakgrunden till detta var en utredning som bla konstaterade att , genomsnittligt, motsvaradefondernas likviditet. Denna ''överlikviditet'' skulle alltsååterföras till staten.Beslutet inriktades dock inte mot likviditeten som sådanutan kravet innebar en återbetalning av kapitaletgenerellt. Detta utan hänsyn till den mycket varierandelikviditeten hos de olika utvecklingsfonderna.Utvecklingsfonden i län hör till de fonder somhar den lägsta likviditeten. Det beror på att man låtit helakapitalet arbeta dvs det har satsats i företagen. Det statligaåterbetalningskravet överstiger nu de likvida tillgångarna.Om förbindelsen om återbetalning skall kunna infrias krävsatt låntagarna återbetalar erhållna lån, erlägger räntor ochroyalties motsvarande det felande beloppet.Det belopp som utvecklingsfonden i län åladesatt betala var , varav vid utgången av år1991 fanns i likvida medel. Redan då var alltså 2/3av återbetalningsmöjligheten beroende av låntagarnasbetalningsförmåga.Under 1992 har återbetalningsförmågan drastisktminskat. Konjunkturnedgången och bankkrisen har starktbidragit till utslagning av företag i utvecklingsfondernaskundkrets. Under normala förhållanden hade fondernakunnat mildra effekterna genom finansiella stödåtgärder.Detta har inte varit möjligt. Med hänsyn tillåterbetalningsskyldigheten till staten måste nyutlåningenhållas på ett minimum. Redan tidigt påpekadeutvecklingsfonden i län att stora risker förkapitalförstöring förelåg om fonderna inte gavs möjlighetatt genom kompletterande engagemang försvara redangjorda investeringar i kundföretagen. Dessa farhågor harnu besannats.Av som staten återkrävt har drygt 4 Mkrinbetalats. Den betalning som avsågs ske vid årsskiftet1992/93 har genom regeringsbeslut uppskjutits ett halvår.Vid utgången av 1992 kan finanskapitalet p g a dekonkurser som drabbat kundföretagen beräknas ha minskattill varav varav ca i likvida medel.Möjligheten att infria resterande återbetalningskrav på ca30 Mkr har därmed ytterligare försvårats. Med tanke på attutvecklingsfondernas engagemang är av riskkaraktär meden stor del av kapitalet placerat i nyetablerade företag ochen stor procent i utvecklingskapital med hög risk måste manbefara att ytterligare förluster kommer att drabba fonderna.Av det som anförts framgår att utvecklingsfondernasmöjligheter att i fortsättningen bedrivafinansieringsverksamhet i princip har försvunnit. Den nyakreditformen EKH-lån (Eigen Kapital Hilfe) kommer inteheller att underlätta för utvecklingsfonden i län atttillhandahålla riskvilligt kapital.Näringsdepartementet förväntar sig attutvecklingsfonderna även fortsättningsvis skall ha möjlighetatt bedriva finansieringsverksamhet då av kapitalettotalt sett finns kvar i fonderna. Det är framför allt interelevant för fonder med låg likviditet. Dessutom har allafonder drabbats av förluster som ligger långtöver det normala. Utvecklingsfonden i har på ettkonstruktivt sätt följt regeringens och beslut ochintentioner och aktivt medverkat i tillskapandet avnyetablerade företag. Ekonomiskt stöd har även givits tillredan etablerade företag. Dagens situation är i hög grad ettresultat av ett händelseförlopp som kan liknas vid en s kdominoeffekt (faller en bricka -- faller alla). De berördaföretagen är var för sig seriösa.Den djupa lågkonjunktur vi nu befinner oss i kräver ettoffensivt arbete på flera fronter. Om befintliga företagmåste inleverera arbetande kapital till staten motverkasmålsättningen -- att behålla nuvarande arbetstillfällen ochtillskapa nya, utvecklingsbara företag.Det är därför enligt min mening nödvändigt att ändrabeslutet om en generell indragning av kapital frånutvecklingsfonderna. Om inte så sker, blir följden förutvecklingsfonden i län, att lånebeloppen måstedrivas in från företagen som därmed försätts i en ohållbarsituation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attbeslutet om en generell indragning av kapital frånutvecklingsfonderna bör upphävas.