mot · GG02Kr421 · 1993-01-26 00:00:00 — Satsning på studieförbundens kompetens BakgrundSveriges konkurrenskraft hotas av en lågutbildadarbetskraft. Skrämmande OECD-siffror visar att 1989 hadeen tredjedel av befolkningen i åldern 24--enbartförgymnasial utbildning, dvs. folkskola eller grundskola.Man kan säga att var tredje svensk är lågutbildad.Vidare är andelen nya universitetsexaminerade lägre iSverige än i många av våra konkurrentländer. , ,, , och har fler nyauniversitetseximinerade än vi har.Följden blir att utbildningsnivån bland den svenskaarbetskraften riskerar att ytterligare försämras jämfört medflera viktiga konkurrentländer.En lägre utbildningsnivå försämrar också Sverigeskonkurrenskraft när det gäller företagens val avlokaliseringsort. Vi riskerar att hamna i en situation därSverige främst blir leverantör av lågförädlade produkter tillövriga och USA.Kompetent arbetskraft -- framtidKompetensen hos svensk arbetskraft stagnerar.Samtidigt står på gränsen till depression och det ärstora grupper ungdomar som drabbas. Vi riskerar att hamnai en situation lik där det finns tregenerationer inom samma familj som aldrig har haft ett fastarbete.Ungdomen är vår framtid. Skall vi åstadkomma endynamik och konkurrenskraft i vårt land måste det till enkraftsamling kring arbetslösheten och ungdomen. Och detär bråttom.Köerna är rekordlånga till högskolorna. Vidantagningarna till vårens utbildningar blev två av treavvisade.Vad kostar en plats på högskolan?Genomsnittskostnaden för en utbildningsplats är . Dyrast är läkarutbildningen och billigastär utbildningen av jurister.Genomsnittskostnaden för en enstaka 40-poängskursuppskattas till . Det gäller då statenskostnad för att få utbildningen genomförd.En arbetslös ungdom kostar perår. Detta är baserat på den fördelning mellan öppetarbetslösa och ungdomar i arbetsmarknadsutbildning somgällde i september 1992.Det kostar samhället betydligt mer att låta ungdomen gåi passiv arbetslöshet än att utöka högskoleplatserna.Studieförbunden har tradition, kompetens ochorganisationFram bedrev flera studieförbundhögskoleutbildning i stor omfattning. T.ex. deltog åren1979/80 14 700 elever i högskolestudier inom TBV.År 1981 ändrades statsbidragsnormen så attförutsättningarna att driva universitetscirklar rycktesundan.Från och med innevarande budgetår harstudieförbunden åter rätt att genomföra kompetensgivandestudier på grund-, gymnasie- och högskolenivå med sammautformning som det offentliga skolsystemet. Inga speciellaresurser är dock avsatta från statsmakternas sida för dettaändamål.Studieförbunden har erfarenhet och kompetens attgenomföra utbildningar på högskolenivå. Studieförbundenfinns dessutom etablerade över hela landet.Studieförbunden skulle snabbt kunna bli ett brakomplement till högskolor och universitet, framför allt närdet gäller enstaka kurser och preparandutbildning. Deskulle vidare bidra till att högskolor och universitet i ökadutsträckning kan utveckla sin verksamhet mot examineringoch forskningsanknuten utbildning.Ett problem är de ekonomiska förutsättningar somgäller för studieförbunden i jämförelse med det offentligautbildningssystemet. Studieförbundens utbildningarbekostas av eleverna själva och berättigar inte tillstudiemedel.Studieförbunden har kompetens och organisationför att snabbt bli ett komplement till det offentligahögskolesystemet. Genom att tillföra resurser tillstudieförbunden kan samhället på ett kostnadseffektivt sättfå nya högskoleutbildningar och därmed höja kompetensenhos svensk arbetskraft. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studieförbunden tillförsmedel för att kunna genomföra kurser på högskolenivå,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studieförbundens kurser skallberättiga eleverna till studiemedel.