ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub82 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Utökad läkarutbildning med 50 platser för sjukvårdsregionen ochUmeå universitet har hemställt om enutökning av läkarutbildningen i med 50 platser från1994 för att klara den långsiktiga läkarförsörjningen och destora pensionsavgångarna från läkarkåren en bit in . I flera riksdagsmotioner till 1991/riksdagframfördes samma krav. angav i sittyttrande över motionerna att en utökning avläkarutbildningen i måste ges hög prioritet.Utbildningsutskottet angav i sitt yttrande (1991/92:UbU14)att frågan skulle behandlas i samband med kommandeproposition med treårsbudget för perioden /94--1995/96.I regeringens proposition 1992/93:169 angerutbildningsministern att han inte nu är beredd att föreslå enutökning av läkarutbildningen vid i anges vara att en ny långsiktig prognos över tillgångoch efterfrågan på läkare i olika delar av landet skall tasfram. Hänsyn till denna prognos skall kunna tas i nästa årsbudgetproposition. Detta rimmar illa medutbildningsutskottets ovan refererade yttrande i frågan:''Ett av syftena med treårsplaneringen av högskolansverksamhet är enligt utskottets mening att behov av skildaslag skall kunna bedömas i ett sammanhang och dåunderkastas en fördjupad prövning av ''.Prognoser över läkarbehovet har redovisats med jämnamellanrum från såväl läkarförbund som företrädare förlandstingen. Det finns få grupper som är så väl kartlagdasom läkarkåren. har också viduppvaktningar av såväl sjukvårdsminister somutbildningsminister redovisatNorrlandstingens prognoser över läkarbehovet samtbedömningar på riksplanet.Det viktigaste skälet till utökningen i är dekraftigt ökade pensionsavgångarna i läkarkåren från börjanav . Då det tar 13--från intag igrundutbildningen tills dess en läkare är färdig specialisteller allmänläkare måste utökningen i grundutbildningenske . I har man räknat ut att av dennuvarande kåren av specialister och allmänläkarepensioneras . Med ett utökatintag med 50 läkarstuderande kan det nödvändigatillskottet komma som färdiga specialister och allmänläkarefrån 2007--2008.Västerbottens läns landsting har också i samarbete medUmeå universitet startat byggnationerna av det s.k. 6L-huset i vilket nya undervisningslokaler för den utökadeläkarutbildningen kommer att inrymmas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ramen för utökningenav antalet intagningsplatser vid universitet och högskolorunder perioden /94--1995/96 utöka antalet årsplatservid läkarlinjen i med 50 fr.o.m. .
mot · GG02Ub85 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Lärarutbildares kontakt med skolans vardagEn bra lärarutbildning måste ta sin utgångspunkt i såvälskolans vardag som i aktuell forskning och vetenskap omlärandet.I den nya högskolan har linjenämnderna avskaffatsvilket medför risk för att skolans yrkesliv får minskademöjligheter att påverka lärarutbildningens utveckling.Ett antal högskolor med lärarutbildning har avskaffatlärarutbildarnas skoltjänstgörning. Det har medfört attlärarutbildarna mist -- eller minskat -- sin kontakt med denaktuella vardagen i skolan.Denna utveckling stämmer dåligt med de intentionersom både nuvarande och tidigare regering, och ,uttalat.För att hålla god kvalitet i lärarutbildningen och göra denyutexaminerade lärarna bra skickade att verka i skolan, ärdet nödvändigt att lärarutbildare ges möjligheter tillkontinuerliga kontakter med skolans vardag. Det kan ske imånga olika former, genom t.ex. några veckotimmarsundervisning i skolväsendet eller medverkan i skolansutvecklingsarbete och fortbildning.SpeciallärarutbildningVi anser att det är ytterst väsentligt att skolan kan gebarn med särskilda behov det lärarstöd som de har behov avoch att detta kan ges av utbildade speciallärare. Vi villdärför framhålla behovet av speciallärarutbildning. Såmycket viktigare är det att göra detta då det finns anledningatt befara att det nya resurstilldelningssystemet kanmedföra risker för att specialutbildningen kan få svårt atthävda sig i den lokala prioriteringen.Vi anser därför att bör uttala att det är av storbetydelse att värna speciallärarutbildningen vid de fyrautbildningsorterna liksom möjlighet tillpåbyggnadsutbildning inomspeciallärarutbildningsprogrammet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av lärarutbildares kontaktmed skolans vardag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avspeciallärarutbildning.
mot · GG02Ub86 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens och grundskollärarexamenBehovet av grundskollärare i ärbland de största i landet. Det är i nivå medstorstadsområdenas. De lärare som utbildas i Härnösandstannar som regel inom regionen. I högskoleregionen finnsdet ett ganska stort antal icke behöriga lärare, ochlärarutbildningen i spelar inte minst ur densynpunkten en viktig roll. Den har gett möjlighet till bl aen distansutbildning som visat sig värdefull. De obehörigalärarna kan skaffa sig behörighet. Det är naturligtvis väldigtviktigt att kunna erbjuda möjligheten att skaffa siggrundskollärarkompetens för årskurserna 4--9.I förra årets fördjupade anslagsframställning frånhögskolan i / var behörigheten förgrundskollärarexamen med inriktning mot årskurserna 4--9högt prioriterad. Det är nu en stor besvikelse attpropositionen anger att den nya inte skallges den behörigheten. Det nya kanslersämbetet skallytterligare pröva högskolans lämplighet. Detta upplever visom mycket märkligt eftersom i sammaproposition förklaras vara behörig att ge den nyamagisterexamen (Master-examen) som ligger på betydligtmer avancerad nivå än grundskollärarexamen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ges behörighet att gegrundskollärarexamen med inriktning mot de senarestadierna, i årskurserna 4--9.
mot · GG02Ub87 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Svensk industri beräknas få ett ökatbehov av att rekrytera tekniker. Detta gäller inte minstmaterialteknikområdet, som i många branscher är ettnyckelområde.Bergslagen har en lång industriell tradition när det gällermaterialtillverkning och -användning. Den traditionellajärnoch stålindustrin har ersatts av och kompletterats medmaterialbearbetande och materialförbrukandeverkstadsindustri.Teknisk utbildning på materialområdet har också gamlatraditioner inom Bergslagen. Ett exempel är iFilipstad. /har flerahögskoleutbildningar med materialteknisk inriktning ochen civilingenjörsutbildning i materialfysik tillsammans medUppsala universitet.Högskolan /diskuterar sedan en tidmöjligheten att till förlägga tvåhögskoleingenjörsutbildningar om 80 poäng. Dessa är tänkta att ersätta den nuvarandeingenjörsutbildningen vid . Den är treterminer lång och finansieras via Skolverket.I regeringens högskoleproposition har den nämndautbildningen inte lagts in i utbildningsuppdraget för HFB.Den nuvarande bergsskoleutbildningen i har avtradition ett mycket gott rykte i industrin och ingenjörernafår anställning i framstående positioner. Näringslivet harockså i skrivelser till förordat attden nämnda högskoleingenjörsutbildningen inrättaseftersom den skulle fylla ett stort behov som rekyteringsbasmed hög kompetens.Finansieringen av den nämnda utbildningen kan till vissdel ske med de medel som ger Bergsskolan.Då det måste anses angeläget att HFB redan läsåret1993/94 skall kunna inrätta 80-poängsutbildning i metallurgioch materieleknik resp. bergs- och anläggningsteknik börutbildningsuppdraget flyttas till HFB. Antaletutbildningsplatser bör utökas till 70 platser /94 och 140 platser från och medläsår t 1994/95. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i .
mot · GG02Ub88 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Inför /94 föreslås ett nytt styr- ochanslagssystem för universitet och högskolor. Verksamhetenskall bli resultatstyrd, dvs att resurserna skall tilldelas iförhållande till vad som presteras. Det innebär atthuvuddelen av resurserna tilldelas som enprestationsersättning för fullgjorda studieresultat medan en''rörlig resurs'' skall följa varje inskriven student.Per capita-beloppen förutsätts vara enhetliga för kurserinom samma utbildningsområde. Det innebär sammaersättning för decentraliserade kurser och distanskursersom för kurser förlagda till universitets/högskoleorterna.De föreslagna beräkningsformerna kommer att innebärastora nackdelar för möjligheterna att förläggahögskolekurser till framförallt våra inlandskommuner, menäven till övriga kommuner utan fast högskoleverksamhet.Det föreslagna resurstilldelningssystemet innebär atthögskolor/universitet blir mer återhållsamma med attförlägga distans-/decentraliserade kurser utanförhögskoleorterna.Förutsättningarna för tillgång till högre utbildningvarierar kraftigt i kommunerna. Faktorer som socialbakgrund, avsaknad av studietradition och avstånd tillhögskoleort har stor betydelse. Framförallt i Norrlandsinland är utbildningsnivån hos den arbetsföra befolkningenlåg. Där är också övergångsfrekvensen från gymnasium tillhögskola låg.Förslaget innebär ett allvarligt hot mot de strävandensom finns efter att göra högre utbildning tillgänglig för allaoavsett socialgrupp eller bostadsort. Vuxna som villkomplettera sin behörighet eller höja sin kompetenskombinerar i de flesta fall studier och arbete. En distans-/decentraliserad utbildning är oftast den enda möjlighetenför dessa grupper. Den snabba samhällsutvecklingen ochnya krav i arbetslivet ger en ökande efterfrågan och ettstörre behov av utbildning för vuxna. Många mindrekommuner har bidragit till att möjliggöra decentraliseradbehovanpassad utbildning genom att bygga upp lokalastudiecentra. Det finns en uppenbar risk att dettauppbyggnadsarbete nu omintetgörs.Vid utformningen av beräkningsgrunderna för den s.k.studiepengen måste hänsyn tas till att samma effektivitet iekonomiska termer inte kan uppnås vid decentraliseradkursverksamhet som på högskoleorterna. Kompensationbör utgå för merkostnader som följer av lägre fyllnadsgrad,resor för lärare och lokaler.Om inte hänsyn tas till det ovan anförda befarar jag attdet föreslagna systemet kommer att slå ut decentraliseradefristående kurser utanför högskoleorterna. Det föreslagnanya beräkningssystemet motsäger i viss mån de politiskaambitionerna att öka tillgången till högre studier.Högskolornas och universitetens roll som regional resursmåste stärkas inte försämras! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att utbildningockså i fortsättningen förläggs utanför högskole- resp.universitetsorterna.
mot · GG02Ub90 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens I utbildningsuppdraget för föreslåsdenna få utfärda två slags examina, Högskoleexamen ochIdrottslärarexamen. Vi vill i vår motion framhållabetydelsen av att kan utfärdakandidatexamen. För detta talar att Idrottshögskolanframgent har ambitionen att bredda sitt utbud så att enstudent inom högskolan kan kombinera kurser som gerkandidatexamen. En student kan t.ex. tänkas läsa kurservid annan högskola, i eller utomlands, och läsa sinfördjupningsdel i t.ex. idrott. Det är i det fallet väsentligtatt vederbörande kan få en kandidatexamen frånIdrottshögskolan. Om man förutom rent sakliga skäl villanför formella skäl kan man ange att den formella rätten attutfärda kandidatexamen tillkommit samtliga universitet ochstatliga högskolor utom de konstnärliga utan att detföregåtts av en kvalitativ prövning.Vad gäller det garantibelopp som varje universitet ochhögskola är garanterade skall enligtresurstilldelningsmodellen detta inte understiga det anslagman har för /93. För delär detta garantibelopp för lågt för /94jämfört med anslaget för innevarande budgetår.Garantibeloppet bör därför räknas upp för attkomma i paritet med de medel man disponerar i år.Vad gäller möjligheten för att få medelför forskningsstödjande åtgärder förutsätter vi atthögskolan framgent skall räknas till de högskolor som fårmedel under anslaget E 12. Forskningsstödjande åtgärdervid de mindre och medelstora högskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att utfärdakandidatexamen vid ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garantibeloppet förIdrottshögskolan.
mot · GG02Ub93 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:171 Forskning i frontlinjen Regeringen föreslår att ur de tidigare löntagarfondernaca avsätts för forskning. Enligt tidigareuttalanden bör medlen i stor utsträckning användas förlångsiktigt kunskapssökande genom grundforskning ochforskarutbildning inom områden som väljs utifrånbedömningen av den betydelse de kan ha för utvecklingenav framtida konkurrenskraft, ett sådant viktigtområde är miljövetenskap.I propositionen föreslår också att en stiftelse för stöd tillmiljöstrategisk forskning inrättas. Stiftelsen ska särskiltstödja forskning som bedrivs inom nätverk av samverkandeforskargrupper och institutioner. Mycket kortfattat angesnågra angelägna områden, t.ex. transporters betydelse imiljösammanhang. Däremot sägs ingenting om buller trotsatt buller tas upp som ett viktigt probem iregeringsförklaringen.Buller är en miljöfaktor som berör nästan allamänniskor. Det är ett viktigt problem för det svenskasamhället och för svensk industri. Det råder för närvarandeen påtaglig kompetensbrist på bullerområdet inom industrioch näringsliv. industriprodukter måste görastystare bl.a. som en följd av . För att angripabullret på ett effektivt sätt bör forsknings- ochutbildningsresurserna inom området koncentreras. För att ien internationell konkurrens hävda bullerområdettillräckligt kraftfullt bör det markeras, som en egensjälvständig disciplin vid högskolan.Risken finns att i den friare högskolan traditionelltstarka ämnesområden får lättare att markera sin ställningän t.ex. miljövetenskap. Därför gäller det att långsiktigt ochtydligt ge högskolorna ett forskningsochutbildningsuppdrag på det miljövetenskapliga området.Det pågår en utredning för en handlingsplan mot bullersom redan har lämnat skrivelser till Miljö- ochnaturresursdepartementet. Utredningens förslag bör tasupp av till miljöstrategisk forskning i syfteatt stärka forskning och forskarutbildning om buller,framför allt på och Tekniska högskolan iStockholm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt uttalar att forskning och forskarutbildningom buller bör stärkas i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GG02A8 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:218 Avreglering av arbetsförmedlingsmonopolet Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny lag om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Lagenersätter lag i samma ämne. Syftet med denföreslagna lagstiftningen är att åstadkomma en bättrefungerande arbetsmarknad genom att det s.k.arbetsförmedlingsmonopolet avregleras. skallden offentliga arbetsförmedlingens uppgift även i framtidenvara att tillhandahålla en god och avgiftsfri förmedling avarbete på hela arbetsmarknaden. Den offentligaarbetsförmedlingen skall också disponera över dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.I lagen föreslås att det nuvarande förbudet mot attbedriva privat arbetsförmedling mot ersättning avskaffasutom såvitt gäller arbetsförmedling för sjömän. Kravet påtillstånd av () för att fåbedriva viss privat arbetsförmedling avskaffas också.AMS nuvarande tillsynsfunktion enligt lagen slopas,såväl när det gäller privat arbetsförmedling som uthyrningav arbetskraft. Som en följd av detta upphävs AMSmöjligheter att ingripa med vitesföreläggande ellervitesförbud mot verksamhet som strider mot lagen. Deprivata arbetsförmedlingarna skall få bedriva sinverksamhet utan att styras av några i lag eller i annanförfattning angivna riktlinjer.I syfte att förhindra oseriös verksamhet och skapakonkurrens på lika villkor föreslås emellertid ettstraffsanktionerat förbud mot att ta betalt av arbetssökandeeller arbetstagare. Det betyder att den som förmedlar ellerhyr ut arbetskraft enbart får ta betalt av arbetsgivaren ellerbeställaren.När det gäller uthyrning av arbetskraft föreslås dessutomvissa lättnader i uthyrningsföretagens verksamhet. Dennuvarande begränsningen att en enskild arbetstagare fårhyras eller hyras in för en sammanhängande tid av avskaffas, liksom begränsningarna iförhållande till anställningsskyddslagen när det gällermöjligheten att träffa tidsbegränsade anställningar. Vidareförsvinner alla krav som den nuvarande lagen ställer upp iförhållande till beställaren, bl.a. kravet att en beställare fåranlita uthyrd arbetskraft endast om den föranleds av etttillfälligt behov av extra arbetskraft.Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Allmänna synpunkterFörslaget kommer inte att innebära några positivaeffekter. Våra problem i samhället är av annat slag.Konkurrerande arbetsförmedlingar ger inte några jobb fört.ex. Snarare kommer det att bli lika stor förvirringpå det här området som inom t.ex. taxinäringen efter dessavreglering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1992/93:218.
mot · GG02Bo49 · 1993-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:242 Minskad statlig reglering av kommunernas ansvar för boendefrågor Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att de särskilda reglerna ibostadsförsörjningslagen om skyldighet för en kommun attupprätta och redovisa bostadsförsörjningsprogram tas bort.Detsamma gäller reglerna om skyldighet att informera ombostadsmarknadsläget. Varje kommun får själv bestämma ivilka former den vill bedriva sådan verksamhet ifortsättningen. Det föreslås också att reglerna omskyldighet att förmedla ansökningar om statliga lån ochbidrag samt i övrigt medverka i administrationen av statensstöd till bostäder slopas.Vidare föreslås att de särskilda reglerna ibostadsförsörjningslagen om skyldighet för en kommun attanordna avgiftsfri bostadsförmedling tas bort, liksommöjligheten för regeringen att förordna om kommunalbostadsförmedling. En kommun får själv besluta om denskall bedriva bostadsförmedling och om avgift skall tas utför förmedlingens tjänster. Reglerna om avgifter föryrkesmässig bostadsförmedling tillämpas även i fråga omkommunernas avgiftsuttag. Också reglerna om kommunalbostadsanvisningsrätt föreslås avskaffade. Bostadsförsörjningslagen och lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt föreslås bli upphävda vid utgången avjuni 1993. En regel om rätt för en kommun att användakommunala medel för att lämna enskilda hushållekonomiskt stöd till boendet tas in i ensärskild lag.Allmänna synpunkterJag är orolig för att förslaget leder till förstärktsegregation och att kommunerna får svårare att hjälpa desvaga grupperna på bostadsmarknaden. Särskilt de nyasvenskarna kan drabbas.Förslaget innebär också risk för godtycke frånkommunernas sida -- det är det som kallas lokalaförutsättningar.Jag är också kritisk mot att man tar bort systemet medkommunal borgen.Mitt förslag är att bostadsförsörjningslagen behålls! Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:242.
mot · GG02Jo100 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:232 Fiskelag, m.m. ''Grunden för allmänhetens rätt att fiska på allmäntvatten finns i 2 § fiskerättslagen. Bestämmelsen härrör från1766 års fiskeristadga enligt vilken varje rikets undersåteskulle äga frihet att idka och sig till fördel använda fisket iöppna havet.'' 1992/93:232 s. 47)När en sådan bestämmelse skall ersättas är det vikigt attde nya reglerna upplevs som rättvisa och logiska utifrån defaktiska förhållanden som råder. Detta krav är inte uppfylltnär det gäller det aktuella förslaget tillredskapsbegränsningar. I den departementspromemoria(Ds 1992:70) Enklare fiskebestämmelser som ligger tillgrund för propositionen har man hämtat intryck från dedanska bestämmelserna för fritidsfisket.Förslaget och de danska bestämmelserna är dock inteidentiska. Avvikelserna gäller bl a kroklinor och nät. Ipropositionen föreslås en höjning av gränsen när det gällerkroklinor från vad som föreslogs i promemorian till vad somgäller i , men inte för nät där de danskabestämmelserna tillåter mot de somangavs i promemorian och som återkommer ipropositionens förslag. Detta kommer att uppfattas som ensynnerligen omotiverad skillnad mellan reglerna på dendanska och svenska sidan av . Skulle dessutomskälet vara att man genom begränsningsreglerna villeförhindra att ett överdrivet fritidsfiskande skulle hotafisktillgången för yrkesfiskarna blir regelskillnaden ännusvårare att förklara för dem som med egna ögon sertrålfiskarnas framfart. Finns det andra fiskevatten däryrkesfiskarnas behov av skydd väger tyngre är denrimligaste lösningen att man tillåter olikaredskapsbegränsningar för olika områden.Ofta delar två eller flera husbehovsfiskare på en båt. Deredskapsbegränsningar som kommer att fastställas måste isådana fall gälla varje fiskare för sig. Även när det gällereventuell begränsning av det sammanlagda antalet redskapmåste detta räknas på samma sätt.En fiskeform av stor betydelse både för den bofastabefolkningen och för turismen är den som bedrivs frånfartyg som går ut med ett större antal fiskande som undernågra timmar får möjlighet att med olika redskap prövafiskelyckan. Föreskrifterna för denna form av fiske börinriktas mot att bekräfta nu gällande regler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändringar ochförtydliganden i de i anslutning till fiskelagen utfärdadeföreskrifterna.
mot · GG02Jo101 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:232 Fiskelag, m.m. Vid de dansk-norska provinsernas avträdande tillsvenska kronan genom freden i ,tillförsäkrades genom fredsfördraget invånarna att ''bliwavid deras vanliga rätt, lag och gamla privilegier och friheteroturberade och obehindrade, såvida de icke löpa eller stridacontra leges fundamentales af chrono. ''Kustbefolkningens urgamla rätt att ta fångst ur havet harhaft stor betydelse för utvecklingen i/av våra kustsamhällen.De begränsningar av möjligheterna att utöva det förvästkusten traditionella husbehovsfisket som regeringenföreslår har upprört många sinnen och gett anledning tillmånga protester i form av brev, telefonsamtal, möten ochnamninsamlingar.Yrkesfisket, tidigare en av basnäringar, harfått vidkännas kraftiga begränsningar av fiskevattnen ochstår inför minskande fiskbestånd.För att säkra ett framtida fiske av någorlunda format trorvi att det är riktigt att vissa begränsningar införs för attskydda yrkesfisket.Dessa begränsningar måste dock stå i samklang medkustbefolkningens urgamla rätt till ett fritt fiske. Ett fiskesom både socialt och kulturellt har varit en avförutsättningarna för generationers sätt att leva. Elleruttryckt som några Styrsöbor skriver till oss:''Husbehovsfisket är en naturlig del av våra liv och en avanledningarna till att vi bor kvar här. ''Förslagen i propositionen om att begränsa användningav redskap som får användas av icke yrkesfiskare tycker viär för långt gående. Vi föreslår att längden garn/nätfastställs och att antalet tinor och burarbestäms till högst 20 av varje slag.Förslaget till begränsning av samtidig användning av flerän sex redskap måste avvisas. Det innebär nämligen att manmåste ta upp sina krabbtinor för att kunna sätta ut någraryssjor och nät för att fiska efter agn till att agnakrabbtinorna med. Vi tror inte att det kan vara regeringensavsikt att krångla till det. Propositionen har ju sitt ursprungi utredningen ''enklare fiskebestämmelser''.Propositionen är dunkel på ett antal områden, ochdärför bör utskottsbehandlingen tydliggöra att det är tillåtetatt dörja makrill, plocka upp blåmusslor med kratta samt attlandvad och håv får användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redskapsbegränsning förhusbehovsfiske i och .