mot · GG02Sf283 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett nytt socialförsäkringssystem m.m. Ett nytt socialförsäkringssystemRegeringens arbete med att reformerasocialförsäkringssystemet är synnerligen angeläget.Rent generellt kan konstateras att det nuvarandesocialförsäkringssystemet är oöverskådligt och svårt attförstå för den enskilde. Den enskildes möjlighet till insynoch kontroll är begränsad. Systemet är med sina olikaförsäkringsgrenar och ersättningsnivåer besvärligt attadministrera.Antalet sjukskrivningar, arbetsskadeanmälningar ochförtidspensioneringar har minskat . Det ärdock fortfarande ett stort antal människor som slås ut frånarbetsmarknaden. Medvetenheten om arbetsmiljönsbetydelse för individens välbefinnande och för företagetsproduktivitet har ökat. Det har bland annat att göra medatt arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön skärpts. Arbetetmed att förbättra arbetsmiljön måste intensifieras.Utbyggnaden kring generella system utifråninkomstbortfalls- principen har givit medborgarna ennärmast heltäckande trygghet för inkomsten. Den hardärtill medverkat till ett högt skattetryck eftersomförmånerna ofta är indexerade till inflationen.Socialförsäkringarnas utbyggnad i kombination med olikaavtalsförsäkringar har i många fall givit störrekompensation vid sjukdom än vid arbete.Ett socialförsäkringssystem måste för att vara hållbartskapa trygghet för dem som är sjuka och kompenserainkomstförluster. Alla människor måste tillförsäkras ensocial och ekonomisk grundtrygghet. Det är den enskildesbehov och önskemål som skall ligga till grund för statensinsatser. Goda förutsättningar bör därtill ges förindividuella påbyggnader av försäkringsskyddet. Mångfaldoch valfrihet skall prägla socialförsäkringssystemetsuppbyggnad. Systemet måste vidare vara enkelt ochenhetligt. Inslaget av självrisk för olika förmåner bör öka.Socialförsäkringssystemet måste medverka till attmänniskor snabbt kan återgå till arbetslivet. Det börinnehålla kraftfulla spärrar mot varje slag av missbruk. Detmåste klart slås fast att det skall löna sig att arbeta.Kostnaderna i systemet måste tydliggöras och följas upp.Det får inte införas regler som försvårar för arbetsgivare attdriva sina företag.Regeringen avser att tillsätta en beredningsom skall se över möjligheterna att lyfta ursocialförsäkringarna ur statsbudgeten och gearbetsmarknadens parter huvudansvaret förförsäkringarna. Det är positivt att nya försäkringsmodellerövervägs. En sådan korporativisering avförsäkringssystemen som en överflyttning innebär tordedock inte lösa de problem som skisserats ovan.Beslutsfattandet skulle fortfarande ske på central nivå, utanatt den enskilde upplevde något påtagligt samband mellankostnader och förmåner. Det är därför angeläget att ävenandra former för en reformerad socialförsäkring prövas.Vad här anförts om grunderna för ett nyttsocialförsäkringssystem bör ges regeringen till känna.Ny beräkning av SGIEnligt gällande regler har en person, som är inskrivenhos försäkringskassa och som fyllt , rätt att vid sjukdomerhålla sjukpenning om hans sjukpenninggrundandeinkomst (SGI) uppgår till . SGI är den inkomsti pengar eller skattepliktiga naturaförmåner som enförsäkrad kan förväntas få av eget arbete.De nuvarande reglerna för beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten (SGI) har givit upphovtill överkompensation. Kvalifikationskraven för rätt tillsjukpenning har varit lågt ställda. Bristande harmoniseringmellan SGI-beräkningen och andra lagar, t exsemesterlagen, har förelegat.Det är nu angeläget att dessa regler får en annanutformning. En återgång bör ske till en strikt användning avinkomstbort- fallsprincipen. Det bör endast vara detfaktiska bortfallet som skall ersättas, dvs den lön somvederbörande skulle ha fått. Olika former av räntor ochutdelningar bör inte ingå i beräkningsunderlaget.Skattepliktiga förmåner som fri bil, fri kost m m bör inteheller räknas in. SGI-beräkningen och semesterlagen måsteharmoniseras så att möjligheten att få dubbel semesterlönavskaffas. När det gäller SGI för arbetslösa måsteersättningsregler samordnas så att inte någonöverkompensation uppstår. Arbetslösa som är berättigadetill ersättning från arbetslöshetskassan eller uppbär KAS,och som har ett inkomstbortfall vid sjukdom, bör ha rätt tillsjukpenning istället för arbetslöshetsersättning.Riksförsäkringsverket har i en rapport ''RFV anser1992:4'' redovisat förslag till förändringar av reglerna förden sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). En radviktiga förslag redovisas här. Det gäller bland annat nyakvalificeringsregler för rätt till sjukpenning, ändringar irätten att kvarstå i SGI och nya grunder för beräkning avSGI. Dessa förslag bör ligga till grund för en nymodell för beräkning av SGI. Vad här anförts om nya reglerför SGI bör ges regeringen till känna.SjuklönereformenRätten till sjuklön gäller anställda som på grund avsjukdom är förhindrade att arbeta. Enligt 1 § lagen omsjuklön omfattas däremot inte egenföretagare ochuppdragstagare av rätten till sjuklön. För dessa gäller ävenfortsättningsvis lagen om allmän försäkring. Det innebärbland annat att enmansföretagare som driver sin rörelse iaktiebolagsform -- utan anställda -- skall betala sin egensjuklön och för sin rehabilitering, trots att inga pengarkommer in . Personkretsen, dvs desom omfattas av reglerna för sjuklön, bör ses över i syfteatt åstadkomma likställighet medborgare emellan. Vad häranförts bör ges regeringen till känna.Sjuklönereformen måste vidare vara kostnadsneutral förarbetsgivare som grupp. Det är därför angeläget attregeringen noggrant följer kostnadsutvecklingen och attavgiften vid behov justeras. Detta bör ges regeringen tillkänna. Särskild uppmärksamhet bör riktas motsjukfrånvaron bland egenföretagare. Enligt aktuell statistikfrån () ökar sjukfrånvaron fördenna grupp. För egenföretagare med en sjukförsäkringutan karensdagar är sjukfrånvaron högre än för deanställda. Sjukfrånvaron för denna grupp bör bli föremålför en utvärdering. Vad här anförts bör ges regeringen tillkänna.RehabiliteringsreglerFrån har arbetsgivaren ettförstahandsansvar för de anställdas rehabilitering.Arbetsgivaren skall bland annat göra enrehabiliteringsutredning om det inte framstår somobehövligt.De nya skärpta bestämmelserna har lett till ett inteobetydligt merarbete för arbetsgivarna. Mångasmåföretagare har inte resurser att genomförarehabiliteringen såsom avses. Större hänsyn bör nu tas tillderas situation. Arbetsgivare med upp 15 anställda bör gesrätt att, om de så önskar, få en rehabiliteringsutredningutförd av . (1991/92:SfU8) har, vid sin behandling av en tidigaremotion med samma krav, uttryckt förståelse för attrehabiliteringsansvaret kan medföra vissa praktiskaproblem för arbetsgivare med få anställda. Vad här anförtsbör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grunderna för ett nyttsocialförsäkringssystem,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av nya regler förberäkning av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI),3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om sjuklön att egenföretagare ochuppdragstagare omfattas av rätten till sjuklön,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett kostnadsneutraltsjuklönesystem,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utvärderaegenföretagarnas sjukfrånvaro,6. att hos regeringen begär förslag till sådanändring 22 kap. lagen om allmän försäkring attrehabiliteringsutredning i vissa fall kan utföras avförsäkringskassan.