mot · GG02Bo515 · 1993-01-26 00:00:00 — Prövning enligt naturresurslagen av större trafikanläggningar InledningFå saker kan ställa saker på sin spets såsom planer på ochprojektering av trafikanläggningar. Speciellt gäller detta vidombyggnad av större vägar samt planering av nyatrafikleder där riksintressen står på spel.Förutom den barriäreffekt trafikleder kan skapa ilandskapet har man även att beakta hälsoeffekter orsakadeav framförallt buller, påverkan på natur-, kultur- ochfriluftsmiljön samt frågor som rör hushållning mednaturresurser.Det har ofta visat sig svårt att jämka intresset mellan enväl fungerande infrastruktur och alla ovan nämndaintressen. Strävan måste dock vara att i största möjligautsträckning minimera negativ påverkan. För att detta skavara möjligt krävs en god framförhållning och attförväntade negativa konsekvenser på olika intressen på etttidigt stadium kan kartläggas.MiljökonsekvensbeskrivningarKravet på miljökonsekvensbeskrivningar, så kalladMKB, skrevs in i väglagen i samband med attnaturresurslagen tillkom 1987. I förordningen kopplad tillnaturresurslagens 5 kapitel, vilket behandlar hur och närMKB skall utföras, nämns dock inte trafikanläggningar.Detta är en brist som bör rättas till.De olika trafikverken har alla någon typ av miljöpolicyutarbetad. och har i princip liknandemiljöpolicy. För dessa gäller att MKB skall utföras isamband med förprojektering. Målet är att på ett så tidigtstadium som möjligt identifiera tänkbara miljöeffekter ochkonflikter med andra intressen i ett aktuellt geografisktområde. För de projekt som tas upp i Vägverketstreårsbudget för väghållningen ska sådan dokumentation,dvs MKB, finnas med som jämför effekter av olikaalternativa åtgärder, inklusive nollalternativ. Detta är någotman från sida lägger stor tonvikt vid, då man villatt regeringen på ett tidigt stadium skall vara förberedd påi vilka fall det kan bli aktuellt med en prövning enligtnaturresurslagen.Obligatorisk prövning av stora trafikanläggningarMed tanke på de stora konsekvenserna av störretrafikanläggningar bör dessa prövas av regeringen. Det ärnaturligt inte minst eftersom beslut rörande storatrafikanläggningar har en strategisk betydelse för trafikensmiljöpåverkan. Var gränserna ska gå för vilkatrafikanläggningar som ska prövas enligt NRL bör bliföremål för utredning. finns inga kriterier utarbetadeför när en sådan prövning skall komma till stånd. Detta gerupphov till en osäkerhet som är olycklig.I detta sammanhang måste det kommunala vetotdiskuteras. Det vore orimligt om en kommun genom sittkommunala veto skulle kunna förhindra tillkomsten avtrafikanläggningar av nationell betydelse när inga andralämpliga lösningar står till buds. Detta gäller inte minstjärnvägar och vägar som med nödvändighet måste sträckasig igenom flera kommuner. Därför måste det kommunalavetot genombrytas beträffande dessa störretrafikanläggningar under samma förutsättningar som idaggäller för vissa andra anläggningar enligt 4 kap NRL. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en obligatoriskprövning enligt NRL för större trafikanläggningar, medbeaktande av vad som i motionen framförts angående detkommunala vetot,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en utredningtillsätts med uppdrag att utarbeta kriterier för prövningenligt NRL för större trafikanläggningar.