mot · GG02A426 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetsmarknad och sysselsättning i är ett medelstort län med 261 239 invånare 1992. Länet har tidigare kännetecknats aven relativt god arbetsmarknad som varit mindre känslig förkonjunktursvängningar än genomsnittet i riket. Orsakenhar varit att näringslivet varit mångsidigt med en stor andelsmå och medelstora företag.Redan i mitten av 1980-talet konstaterades att en mycketstor andel av de produkter som tillverkades var, så att säga,mogna och i det närmaste färdigutvecklade. Det visar sigockså att andelen industri som är arbetsintensiv(arbetskraftsintensiv, lågt teknikinnehåll) är mycket högreän genomsnittet för riket, och det förhåller sig på sammasätt med företag som är skyddade från utländsk konkurrens.Däremot är industrier med stort forsknings- ochutvecklingsinnehåll nästan obefintliga.I den nu rådande lågkonjunkturen, med en kraftigtminskad inhemsk efterfrågan, har arbetslösheten ökatkatastrofalt i länet. I ökade arbetslöshetenprocentuellt näst snabbast . Från tredje kvartalet1990 till har antalet öppet arbetslösa ökatfrån 2 200 personer till 8 375. Dessutom sysselsätts över 5 000 personer genom konjunkturellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Till detta skall läggas attvarsel om uppsägningar har ökat ytterligare och omfattade 2 771 personer.Utsikter för 1993Av höstprognos 1992 framgår attden öppna arbetslösheten kommer att öka till ca 10 000 personer . Detta under förutsättningatt lika många personer sysselsätts genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Efter det att prognosengjordes har förutsättningarna för sysselsättning ytterligareförsämrats, och därför kommer arbetslösheten sannolikt attbli ännu högre.Halland är det län som har den näst största procentuellabefolkningsökningen i landet. Befolkningen beräknas ökamed ytterligare 2 000 personer under 1993.Sammantaget innebär ovanstående att behöver ca20 000 nya arbetstillfällen till personer somomedelbart kan ta ett arbete. Då skall beaktas attarbetsmarknaden i omfattar 133 800 personer.Brister i strukturUtbildningsnivån i länetI förhållande till riket i övrigt är utbildningsnivån i länetrelativt låg. har en större andel av befolkningensom enbart har folkskoleutbildning, och andelen som hareftergymnasial utbildning är väsentligt mindre. Nivånvarierar inom länet genom närheten till högre utbildning iHalmstad och . Således är utbildningsnivån högrei och än i övriga kommuner.NäringslivsstrukturenDen näringslivsstruktur som varit en tillgång förlänet har vänts till en nackdel. Orsaken är den brist påkunskaps- och utvecklingsintensiv industri som finns i länet.Jord- och skogsbruk är fortfarande en förhållandevis stornäringsgren i -- mot rikets 3,7 procent.Antalet sysselsatta inom jordbruket förväntas minskaytterligare under de närmaste åren.Byggnadsverksamheten har varit mycket stor i Hallandberoende på den stora inflyttningen. Den åtstramning somnu sker på bostadsfinansieringens område kommer attinnebära att den mesta byggnadsverksamheten kommer attupphöra. Som en konsekvens av detta har länetsbyggnadsindustri en mycket besvärlig situation.VägarLänets viktigaste väg är . Viktiga stråk ärockså , Nissastigen med en mycket hög andel tungtrafik och mellan och Borås.Trafikutvecklingen har i varit kraftigare ängenomsnittet i landet sedan slutet av 1970-talet.Medelstilldelningen har inte stått i proportion till dennautveckling och framför allt riksvägarna har inte kunnatvidmakthållas till acceptabel standard.JärnvägarLänets järnvägsnät består av samtlänsjärnvägarna --och --Nässjö.Västkustbanan har stora kapacitetsbrister. Det är enbart enmindre del som byggts ut till dubbelspår. Banan kan iframtiden spela en mycket stor roll för både person- ochgodstrafiken mellan och kontinenten.Förutsättningen är att dubbelspåret byggs ut genom helalänet och det är beklagligt att utbyggnaden inte kommitlängre då den varit prioriterad under flera år.Förslag till åtgärderHalland är inte längre den del av landet som klararpåfrestningar utan särskilda nationella insatser. Det krävssatsningar för att öka kunskapsnivån, en snabb utbyggnadav och övrig infrastruktur samt åtgärder föratt hålla byggnadsverksamheten igång. Teknikinslaget iindustristrukturen måste öka.Infrastruktur och ROT-programI en motion till ''krispropositionen'' pekadevi på en rad objekt i länet som skulle minska arbetslöshetenoch förbättra infrastrukturen och underhållet av offentligabyggnader. De flesta av dessa objekt är fortfarande aktuellaoch kan i de flesta fall startas . En förutsättningär att regeringen återkommer med ett aktivt ROT-program.Åtgärder bör genast sättas in för att påskynda utbyggnadenav med dubbelspår genom hela länet.EnergiproduktionStörre delen av den högteknologiska kunskap som finnsi länet är koncentrerad till . Dennakunskap är en tillgång som måste tas tillvara och utvecklas.När kärnkraften skall avvecklas och ersättas med andraenergikällor är denna kunskap värdefull. Men det ärbråttom. För att avvecklingen skall kunna ske som planeratmåste utveckling och prov av flera nya energikälloraccelerera. Sådan utveckling kan med fördel läggas tillHalland och som har en uppbyggd kompetens.Regionalpolitiska medelHallands län får minst regionalpolitiska medel av allaSveriges län, . Detta trots att länet är medelstort ochbehoven nu är stora. Dessa medel måste ökas tillutvecklingsinsatser så att inte länet fastnar i en föråldradstruktur.Utveckling av små och medelstora företagSamhällets insatser, för att stödja utveckling av demindre företagen, har svårt att nå fram. Insatserna måstebli mera lättillgängliga. Det krävs närmanden till vart ochett av de små företagen. De offentliga och privata organenmåste därför samverka och erbjuda företagen sina tjänster.Regeringen kan ta initiativ till att denna samordningkommer till stånd utan att några nämnvärda nya medelbehöver tas i anspråk.I första hand bör verksamheten inriktas på att bli endiskussionspartner, en kreativ idéutlösare samt att stimuleraföretagen att utforma en utvecklingsplan för företaget ochdess produkter. Denna typ av åtgärder finns utförligtbeskrivna i en västsvensk motion om arbetsmarknad ochsysselsättning i väst, och vi ansluter oss till dessa förslag.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderLänsarbetsnämnden och länets arbetsförmedlingskontorhar varit mycket effektiva och på ett förtjänstfullt sätttillvaratagit de möjligheter som finns inomarbetsmarknadspolitiken. Taket är ännu inte nått föromfattningen av åtgärder. Vi anser i det rådande läget attmedel skall ställas till förfogande så att länsarbetsnämndenshela åtgärdsprogram kan genomföras för att minskaarbetslösheten och undvika utstämplingar.Den fördelningsnyckel som används till fördelning av dearbetsmarknadspolitiska medlen tycks vara förlegad. Dentar inte hänsyn till de förhållanden som råder i länet utanbör omarbetas.UtbildningAv den tidigare beskrivningen framgår attutbildningsnivån är låg i länet. Det kommer att resultera iatt en mycket stor andel av de som förlorar sina arbeten fårmycket svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Detta isynnerhet när de varit verksamma på den arbetsmarknadsom inte ställer några högre krav på teoretiska kunskaper.Det finns goda möjligheter att öka utbildningen i länet.Högskolan i är en stor tillgång. Folkbildning,komvux, gymnasieskolan och särskilt den treårigayrkesutbildningens genomförande har stor betydelse. Detär angeläget att de satsningar som krävs (s-motionerna) påutbildningens område kommer till stånd. De kommer att fåstor betydelse för kunskapsutvecklingen i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen avinfrastruktursatsningar och ROT-program för Hallandslän,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energiproduktionsutveckling iHalland,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska medel tillHalland,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av små ochmedelstora företag,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiska medeltill ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ökadeutbildningsinsatser i länet.3