mot · GG02Fi211 · 1993-01-26 00:00:00 — Detta vore ett steg i rättriktning men inte tillräckligt. En ytterligare skärpning avbevisregeln, eller en lista på sjukdomar som bör godkännas,vore bättre. Förebilder till en sådan lösning finns i mångaandra länder.Gör om beräkningen av livräntorna så attde bättre svarar mot en normal och skälig inkomst. kanman dubbeljobba och sedan i extremfall fålivslång livränta beräknad på dubbel lön.Privatiseraförsäkringen. På samma sätt som vi måste göra om vårakedjebrevspensioner, måste vi införa raka rör mellaninbetalningar och utbetalningar till arbetsskadesystemet.Idag göms skyhöga kostnader i enhetliga avgifter utanmöjlighet för det enskilda företaget att påverka kostnaden.Definitionen på arbetsskada och nivån på ersättningenmåste utformas så att försäkringen går att privatisera.Genom en privatisering införs en vilja och ett ansvar för attsystemet skall gå ihop, något som saknas.3.7 BidragsbedrägeriernaBedrägerierna med statliga och kommunala bidragmåste utredas och regeringen uppmanas återkommamed förslag på hur man kan stävja fusket. Bedrägeriernakostar skattebetalarna miljarder och urholkar människorsmoral och tro på samhället. Transfereringarna till hushållenberäknas uppgå till ca 1993. Ombedrägerierna uppgår till exempelvis innebär detta ettsvinn för skattebetalarna på , eller 4 000kronor per hushåll.Som ett exempel kan nämnas att myndigheterna vadbeträffar föräldraförsäkringen uppmuntrar föräldrarna attdela försäkringen mellan mannen och hustrun på så sätt attkvinnan först tar barnledigt till halva fredagoch mannen därefter från halva fredag till och medsöndagen. På detta sätt erhålls ett högre bidrag i det falletmannen har högre inkomst än kvinnan. Detta tas dessutomtill intäkt för en högre jämställdhet, allt i enlighet medfolkpartiets humanistiska livssyn. Härigenom lär sigmedborgarna att bidragen enkelt på ett lagligt mennaturligtvis otillfredsställande sätt kan manipuleras.Under 1991 utgjorde transfereringarna i 318 mdrkronor. Detta skall ställas i relation till den totala BNP på1.433 mdr kronor. Staten och kommunerna klararbevisligen inte denna belastning. Bara staten beräknas göraett underskott på 162 mdr kronor under /94.För att få bukt med statens finanser måste kraftfullabesparingar göras. Det måste vara självklart att dessabesparingar i första hand skall göras där det myglas. Mygletskall bort.Nivåerna för sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkringen,KAS etc är så höga att de uppmuntrar till bidragsoptimeringoch bedrägerier i stället för arbete. Kontrollen är dessutomobefintlig, och att lura staten anses av många inte längresom något fult. Konsekvenserna blir att hederligt folkdrabbas när nivåerna sänks för att klara finansieringen. Hurskall vanligt folk kunna få förståelse för neddragningar idess helhet om inget görs åt myglet?Några exempel på vanligt förekommande mygel:Det skrivs ideligen om bidragsmygel i tidningarna, menpolitikerna vill upprätthålla sin syn på att missbruket ärmindre än vad det är. Följande är ett axplock av vad somskrevs under förra året:Svenska Dagbladet berättade den29 januari om en undersökning som man låtit göra på 1.000fall. Det visade sig att mer än var fjärde förälder som ärskyldig att betala underhållsbidrag, fuskar medinkomstuppgifterna. Den årliga förlusten för staten rör sigom flera hundratals miljoner.I den 13 aprilbeskrivs situationen för en missbrukare som ficksocialbidrag till hyra och uppehälle i stället för vård, medelsom ledde till att hon knarkade ihjäl sig. Under 1990utbetalade man till henne och insatserna frånde sociala myndigheterna bestod i att man uppmanadehenne att läsa Platsjournalen.Arbetet skriver den 4augusti om hur en flykting satte i system att söka asyl underflera olika namn. Mannen erhöll ca i bidraginnan det hela uppdagades.Expressen skriver den 25augusti om hur en företagare misstänks ha lurat till sig femmiljoner av , medel som skulle gå till150 arbetslösa ungdomar.Svenska Dagbladet tar den 17september upp ett fall där en fransk familj en gång om åretåkt till för att hämta ut sitt barnbidrag, medan denäven existerade som flyktingar i ett annat land, dock underannan identitet.Listan kan göras hur lång som helst. Vi står inte för attvarje enskilt fall är riktigt. Det får respektive tidningansvara för. Exemplen tjänar syftet att påvisa fenomenetsom måste utredas, och åtgärder måste sättas in för attminska missbruket av bidragen.4. Företagen och jobbenPåskynda avregleringen av arbetsrätten. Ta initiativ tillatt ett lärlingssystem enligt tysk modell införs. Skapa enobligatorisk allmän arbetslöshetsförsäkring som finansierastill lika delar av staten, arbetsgivarna och arbetstagarna.Förändra hela arbetsmarknadspolitiken bl a genom attrationalisera ochverklighetsanpassa arbetslivsutvecklingen. Gekommunerna bättre möjligheter att permittera vidarbetsbrist. Pröva förutsättningarna för samhällstjänst somen möjlighet att aktivera de arbetslösa.4.1 Arbetsmarknadens parterArbetsmarknades parter måste ta sitt ansvar så attlönerna inte drar igång inflationsspiralen igen.Genom kronans fall har fått en chans att kommaur den ekonomiska dödsspiralen. Det värsta som kundehända i ett sådant läge vore konflikter på arbetsmarknaden.Det finns inget utrymme för löneförhöjningar. Höjda lönerskulle bara leda till att konkurrenskraftförsämrades och till en återgång till inflationsekonomin.4.2 Avreglering av arbetsrättenI separat motion begär Ny demokrati att den viktigautredningen om arbetsrätten påskyndas. Genom en snabbavreglering skapas snabbt nya jobb eftersom företagenskulle våga anställa i större utsträckning än idag.Näst efter sänkta räntor är den viktigaste åtgärden för attvända ekonomiska utveckling en snabb ochgrundlig reform av arbetsrätten. Dagensarbetsrättslagstiftning hämmar arbetsgivarnas vilja tillnyanställningar och försvårar den livsnödvändigaomstruktureringen av svenskt näringsliv.De viktigaste ändringarna i arbetsrättenSaklig grund för uppsägning. Huvudregeln föruppsägning bör mjukas upp och den vettlösa månadsregelnsom säger att en anställd måste sägas upp senast en månadefter det att ett brott begåtts, skall bort.Flyttamedbestämmandet till arbetstagarna. MBL har givitinflytande till centrala fackpampar på bekostnad av facketslokala representanter och framförallt de enskildaarbetstagarna. För övrigt är det de som startat uppföretagen som har ansvaret och tar de ekonomiska riskerna.Självfallet skall bestämmanderätten över den operativaverksamheten i ett företag ligga hos de som är bäst lämpadeatt fatta bra beslut. Inte minst av hänsyn till de anställda!Avsteg från turordningsreglerna. Undanta i varje fallnyckelpersoner från principen ''sist in först ut''. Närproblemföretag tvingas rationalisera för att överleva, kande p g a dessa regler tvingas avskeda nyckelpersoner iföretaget, om dessa personer anställts sist. Det kan leda tillatt företag går omkull och att fler människor förlorar sinajobb!Ta bort fackets vetorätt vid entreprenad samt rättenatt blockera icke-anslutna enmans- och familjeföretag.Dessa maffiametoder hör inte hemma i !Förlängprovanställningen från 6 . Denna prövotidskall inte som kunna förhandlas bort. Då skulle mångaföretagare våga anställa.Ledighetslagarna bidrar till attsvenskar blivit det folk som arbetar minst i världen. För atträdda välfärd måste vi alla arbeta mer. Ta bortnågra ''klämdagar'' och överväg att ta bort den femtesemesterveckan.4.3 LärlingssystemNy demokrati anser att ett lärlingssystem börinföras i . Ny demokrati begär därför att enutredning tillsätts med syfte att utreda förutsättningarna föratt införa ett lärlingssystem av samma modell som den tyskayrkesutbildningen, vilken har mycket gott anseende iEuropa. Det svenska systemet med att administrera allyrkesutbildning i offentlig regi t ex AMS och på Komvux ärdyrt och ineffektivt. I ett lärlingssystem ansvarar staten förden teoretiska utbildningen och för delar avkvalitetskontrollen. I övrigt organiseras och bekostasutbildningen av företagen. Utbildningen blir merverklighetsanpassad och tusentals ungdomar skulle fåmeningsfull utbildning.Arbetsmarknaden är tuffare och Sverigesbudgetunderskott är större än . Företagenvill gärna anställa ungdomar men dessa saknar erfarenhetoch kan därför inte utföra samma arbete som äldre, erfarenpersonal. Ändå måste företagen betala nästan samma löntill dessa kategorier anställda. Genomsnittligt har t exindustriarbetare bara lägre lön änvuxna arbetare. Det betyder att ungdomar intekompenserar sin mer begränsade arbetserfarenhet med lågalöneanspråk. De får inte heller möjlighet till enlöneutveckling, som sporrar dem att vidareutveckla sinkompetens. Det står också klart att många ungomar självareagerar mot detta och ser det som en självklarhet att lönenborde vara mer differentierad.Införandet av ett lärlingssystemet som det tyska, skullebl a leda till att fler ungdomar skulle få jobb och till att densvenska konkurrenskraften skulle öka, dels genom lägrelönekostnader för företagen, dels -- -- genom attungdomar genomgår en gedigen yrkesutbildning som gerincitament och möjligheter till kompetensutveckling.4.4 ROT-satsningByggsektorn är för stor och måste bantas, men i rådandekonjunkturläge finns inte tillräckligt med alternativabranscher som kan suga upp arbetslösa byggarbetare.Därför bör vi satsa på reparation och ombyggnader somändå måste göras. får då en mängd arbeten utförttill en mycket låg nettokostnad och ökningstakten av antaletarbetslösa minskar något.I finns en majoritet för stimulans av ROT-åtgärder. Detta har framkommit i skrivningar från såvälbostads- som finansutskottet . Trots dessaskrivningar har regeringen ännu ej aviserat några planer påatt stimulera omfattande ROT-åtgärder.Andra halvan av 1993 ser ut att bli mycket mörk förbyggbranschen. AMS bedömer att arbetslöshetstalen kanuppgå till 93/94. Den omfattandeomställning som måste ske i byggbranschen försvåras av detalltigenom dystra arbetsmarknadsläget. Därför skallåtgärder sättas in som verkar snabbt för att få igångjobben. De viktigaste skälen som talar för ROT-satsningarär att:det ger jobb i stället för arbetslöshet det ärmöjligt att bygga om till lägre priser än tidigare det ärarbetsintensivt det finns många byggnader där det ärangeläget att renoveraStaten bär stora kostnader för arbetslösheten. Dettainnebär att merkostnaderna för att sätta folk i arbete iställetför arbetslöshet blir låga. Dessutom ger ROT-jobb mångaarbetstillfällen i andra branscher.Det är viktigt att resurserna sätts in för att rädda jobb ibefintliga företag som ligger på marginalen. Annarshotar en utslagning som leder till underkapacitetmed risk för påföljande överhettning i byggbranschen. Detär också viktigt att göra något för de yngrebyggnadsarbetare som ej har arbete. Ett stort problem idagär förgubbningen som sker i byggbranschen genomprincipen sist in först ut.Det är viktigt att åtgärder kommer igång snabbt. För attdetta skall ske är det lämpligt att stimulansåtgärderna ärtidsbegränsade.Objekten finnsSkolan är vår största arbetsplats. Regeringen harambitionen att vi ska få världens bästa skola. Då kan deninte se ut hur som helst. Alla vet hur mycket arbetsmiljönbetyder.VA-nätet är på många håll i mycket dåligt skick. Därfinns mycket att göra.Avdrag för villa- och fritidshusägare samtbostadsrättsinnehavare för reparationsarbeten utförda avmomsregistrerad firma skulle också bidra tillarbetstillfällen. Vidare är det inte svårt att hitta offentligabyggnader, många dessutom kulturhistoriskt viktigabyggnader där det är oerhört angeläget att snabbt renoverainnan förfallet blir för stort.Finansiering kan ske genom att överföra en del medelavsatta för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genom attstimulera kommunerna till ROT-åtgärder kan dettasammantaget bli en god affär för staten om man ocksåräknar in utebliven utbetalning av a-kassa och de dynamiskaeffekter som blir följden. Ett byggjobb inom ger upptill 4-5 jobb totalt.4.5 Förändra arbetsmarknadspolitikenI separata motioner för Ny demokrati fram ett antalbesparings- och rationaliseringsförslag påarbetsmarknadsområdet.Några av förslagen:Aktivera de arbetslösaSverige hade , enligt SCB, 241 000 öppetarbetslösa som till väsentlig del uppbär ersättning i form avA-kassa, KAS eller liknande till en kostnad av ca 36 Mdr.Dessa medel utbetalas som regel utan något krav påmotprestation vilket innebär att 10-tals Mdr gårsamhällsnyttan förbi. Ett stort slöseri som flertaletav de arbetslösa lider av sin påtvingade sysslolöshet.Regeringen bör utreda förutsättningarna för att kopplaarbetslöshetsunderstödet till någon form av samhällstjänst.Lär av Hallstahammarprojektet.Satsa på riktiga jobbSluta hälla pengar över AMS. Satsa i stället på vårakonkreta förslag för att hjälpa industrin och företagen. Detär det enda sättet att skapa produktiva jobb som kan betalavälfärden. Köp utbildningsplatser i företag som ger jobb, istället för att enbart satsa på uppehållande insatser, typALU, arbetslivsutveckling.OmorganiseraArbetsmarknadsverketArbetsmarknadsverkets organisation måste göras om föratt motsvara dagens krav på effektivitet. AMS, samtAMI bör avvecklas. De arbetsuppgifter sominte kan bortrationaliseras överförs till de lokalaarbetsförmedlingarna samt arbetsmarknadsdepartementet.Utred slöserietDet slöseri som uppmärksammats i kopplingen mellanLAN (länsarbetsnämnden) -- AMU(arbetsmarknadsutbildningen) samt AF(arbetsförmedlingarna) är så omfattande att riksdagensrevisorer nu utreder förhållandet. Ineffektiviteten ochmisshushållningen är minst lika stor som på . Kraftfulla åtgärder krävs.Permitteringar i kommunernaKommunerna måste ges bättre möjligheter attpermittera anställda vid arbetsbrist.Samordna utbildningenPå mindre orter kan man samla all vuxenutbildningunder ett tak: Uppdragsutbildning, AMU, Komvux,Folkhögskola och studieförbund med en administration.Vilken besparing!Minska fackets makt.Många goda företagsidéer har stupat på fackliga villkor.Öka i stället makten för den enskilde.5. Utrikes-, bistånds- och flyktingpolitik 5.1 UtrikespolitikenVår utrikespolitik skall utformas med utgångspunkt frånett kommande medlemskap i . Vi skall ta vara på demöjligheter ett medlemskap kommer att ge människor ochföretag i . Vi ska inte vara främmande för atttillsammans med övriga medlemsstater gå in i ettgemensamt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete.Doktrinen ''alliansfrihet i fred -- neutralitet i krig'' har intelängre någon praktisk aktualitet. Vi skall inte heller varafrämmande för ett nära monetärt samarbete mellanEuropas stater. Detta samarbete kan komma att innebäraatt ansluter sig en till en gemensam europeiskvaluta. Men självfallet ska vi ta tillvara väsentliga svenskaintressen när EG-förhandlingarna nu ska starta.Ny demokrati ställer sig positivt till fredsbevarande ochfredsskapande insatser inom FN:s ram. Vi har lagt motionom inrättande av en särskild fredsskapande styrka underFN:s säkerhetsråds kontroll. Inom FN vill vi att skafokusera intresset på att begränsa befolkningsexplosionen,värna om miljön och om mänskliga rättigheter samt låta FNfå en större roll som ''världspolis''. behöver ses över. Antalet olika organ behöverbegränsas.Vi vill ha en modernisering av utrikesförvaltningen. Somett led i en modernisering föreslår vi att det inrättas ettSweden Center som blir en organisation med Exportrådetsom bas och inom vilken handelsfrågor, exportkrediter, u-krediter mm hanteras. som ska hafilialkontor över hela världen får som huvuduppgift att säljaSverige som kultur- och turistland samt verka för attetablera goda affärskontakter och främja svenskt näringsliv.I samordnas ambassader, biståndskontor,exportråd, handelskammare mm.För att snabbt få ut hjälp i samband med katastrofer runtom i världen föreslår vi att det inrättas en operativbiståndsbrigad som ersätter den samordning som skerinom SIDA. Till sitt förfogande ska denna biståndsbrigadha all tänkbar utrustning som kan erfordras vid en akutkatastrofinsats. Inom brigaden sker också utbildning av denpersonal, som krävs i en operativ verksamhet. Vi föreslåratt brigaden drivs i bolagsform -- kanske är ettlämpligt namn. Anslag till brigaden tas urbiståndsbudgetens nuvarande anslag med underrubrikernakatastrofer och återuppbyggnad, bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer, särskildamiljöinsatser, särskilda program, rekrytering och utbildningav fältpersonal samt vissa landprogramkostnader. Inom tvåår kan SIDA vara avvecklat som resurserna ochanslagen överförts till . En svensk brigad skullekunna organisera och verkställa hjälpsändningar, byggaflyktingförläggningar, bistå vid tekniska katastrofer mm.5.2 BiståndetNy demokrati föreslår att biståndet sänks till cirka 0,5%av BNI eller drygt 7 miljarder. Biståndet till ochÖsteuropa prioriteras, med föreslagen nivå på 2 miljarder.Dessutom bör erbjuda 4 miljarder iexportkreditgarantier vilket innebär en fyrdubbling iförhållande till regeringsförslaget. Arbetet ibefolkningsfrågan skall prioriteras. Slopa alltprogramlandbistånd till , Latinoch Sydamerika.Biståndet till bör skäras ned med omkring80%. Katastrofbiståndet bör prioriteras och utökas till 1,3mrd kronor. Totalt blir besparingen för skattebetalarnanärmare 6 miljarder kronor.Ny demokrati anser att det nu är dags att ändra bådeinriktning och nivå på det svenska biståndet. Vi måste börjaanpassa oss till den verklighet vi lever i. Med en statsskuldoch ett budgetunderskott som hotar knäcka allt vad vi sedangenerationer byggt upp måste biståndet omprövas.Enprocentmålet måste överges.Allt bistånd -- såväl till utvecklingsländer som till de s ksamarbetsländerna i , och --bör föras samman under ett och samma anslag. Vårtlångsiktiga biståndsmål fastställs till av BNI -- sammasom antagits av FN:s medlemsländer. I detta biståndsmålinräknas allt bistånd -- både till fjärran länder och till länderi vår närhet.I dagens kärva ekonomi föreslår vi dock att biståndethalveras till knappt 7,2 miljarder. Detta motsvarar drygt 0,av den svenska bruttonationalinkomsten (BNI). Så häranser vi att biståndsmedlen ska fördelas:Biståndet tillBaltikum och prioriteras. Vi föreslår ett biståndpå 2 miljarder d v s en höjning med 1 129 miljoner. Viföreslår dessutom en exportkreditgarantiram på 4 miljardervilket är en fyrdubbling i förhållande till regeringensförslag. Svenska företag står nu i kö för att investera främsti och i . Genom att främjasvenska investeringar med exportkreditgarantier når vidubbla effekter. Vi får snabbare fart på svenskt näringsliv --vi ger våra grannar mera hjälp. Vi bör prioriterainfrastruktursektorn -- allra viktigast ärenergiförsörjningen. Vatten- och avloppsrening är ett annatområde där en utvidgad exportkreditgarantiram kankomma att gagna svenska industrisatsningar.Detmultilaterala biståndet skärs ned från 3 148 miljoner till 1783 miljoner. Vi prioriterar biståndet till FN:sflyktingkommissarie () och ökar detta anslag med65 miljoner till 300 miljoner. Vi vill också prioritera detarbete som bedrivs i befolkningsfrågan.Befolkningsexplosionen måste stoppas. Vi konstaterarvidare att är en orimligt stor biståndsgivare inomdet multilaterala systemet. Inom några organisationer är vivärldens allra största givare. måste snarastomförhandla alla avtal med utvecklingsfonder ochutvecklingsbanker för att nedbringa den svenskabidragsandelen.Bilateralt minskar vi biståndet genomSIDA till våra programländer. Vi föreslår att helaprogramlandbiståndet successivt avvecklas. För budgetåret1993/94 föreslås en reducering av programlandbiståndetmed 3 360 miljoner till 400 miljoner. Vi anser att alltprogramlandbistånd bör slopas redan nu till , Latin-och medan biståndet till afrikanska länderskärs ned med . För att slutföra viktigaprojekt i länder utan landramsanslag föreslår viomfördelningar inom det bilaterala biståndsanslaget.Biståndet genom våra folkrörelser kan också nyttjas för attslutföra viktiga projekt när det landramsbaserade biståndetreduceras eller slopas.Inom det icke landramsbaserade biståndet prioriterar vikatastrofbiståndet och föreslår en utökning av detta med100 miljoner till 1 281 miljoner. Folkrörelsebiståndet -- somi många sammanhang ges ett mycket gott betyg -- hoppas vikunna bibehålla på samma nivå som tidigare men vi föreslårett större ekonomiskt engagemang från folkrörelsernas sidagenom att ändra fördelningen mellan stat och folkrörelserfrån nuvarande 80/20-princip till en 70/30-princip.Stödet till ekonomiska reformprogram ochskuldlättnadsåtgärder () föreslås slopat.Överenskommelser bör träffas med givarländer,och omavskrivning av utvecklingsländernas skulder.Sverige bör verka för ökad internationell frihandel.Detta är bästa sättet att verkligen hjälpa världens fattigasteländer.5.3 FlyktingpolitikenRegeringen har tappat kontrollen över flyktingpolitiken.Ny demokrati motsätter sig med kraft regeringens sätt attsköta flyktingfrågan och vi motsätter oss en planering förupp till 60 000 asylsökande under nästa budgetår. Självklaraåtgärder som måste vidtas inkluderar striktbegränsning till konventionsflyktingbegreppet, en kraftigreducering av anhöriginvandringen, ett införande avskärpta viseringsregler samt omedelbar avvisning av illegalaasylsökande. I ett ekonomiskt läge när bara räntan på vårstatsskuld kostar , har vi helt enkelt interåd att fortsätta låna upp miljardbelopp för att tillfredsställaen generös livssyn. Vi har inte rätt att ge våra barn en såorimlig skuldbörda. Med förra årets flyktingsiffror och medde siffror som regeringen anger i budgetpropositionen kaninvandringen komma att kosta mellan 20 och 30 miljarderkronor. Med våra förslag minskar 1993/anslagsbehovunder elfte huvudtiteln ''Invandring mm'' med 5,8miljarder. Härtill kommer anslagsminskningar vad avserhemspråksundervisning och svenska för invandrare (Sfi).Om regeringen inte vidtar skyndsamma åtgärder för attbegränsa flyktingströmmarna kommer antalet asylsökandeatt nå minst de högre nivåer som anges ibudgetpropositionen. Våra förslag skulle då ge besparingarpå minst 13 miljarder kr.Kostnaderna skenar iväg. Vi håller på att fullständigttappa kontrollen över situationen.Att dagens låt-gå-politik får fortsätta är ett bevis påpolitikernas vanmakt att hantera flyktingfrågan. Att intevidtaga åtgärder när flyktingströmmarna vartre gånger så stora som man beräknat då är det låt-gå-politik. Visst har man vidtagit åtgärder -- men bara naggatproblemen i kanten. Åtgärderna har varit små ochkraftlösa.Nu tillsätts en parlamentarisk kommitté för att göra enöversyn av invandrar-, invandrings- och flyktingpolitiken.Att en utredning tillsätts hälsar vi med tillfredsställelse.Tidplanen visar dock att det tar orimligt innanriksdagen kan fatta beslut på det underlag kommitténkommer att redovisa. Kommittéarbetet med invandrings-och flyktingpolitiken skall t ex vara avslutat först den 1 mars1995. Men vi kan inte avvakta med konkreta åtgärder i tvåår. Något måste göras nu.Vi ser nu i dagarna exempel på vad driftigamänniskosmugglare har för avsikter. Man testar det svenskasamhällets reaktion genom att låta fiskebåtar och andrasmåbåtar föra iland asylsökande från fjärran länder. Densom illegalt söker sig till skall avvisas tillsitt ursprungsland eller till närmaste transitland. Vi måstege en tydlig signal. Illegalt asylsökande måste stoppas.Den svenska utlänningslagstiftningen skall bygga på1951 års om flyktingars rättsliga ställning(). Asyl bör endast beviljas den somhar skyddsbehov enligt Genèvekonventionen.Konventionsflyktingar -- internflyktingarMan talar numera om två flyktinggrupper --konventionsflyktingar och internflyktingar.Internflyktingar är människor som p g a inbördeskrig, svältoch arbetslöshet är på flykt. Dessa måste hjälpas i sittnärområde. Vi hjälper mångdubbelt fler -- officiellt talarman om 11 gånger fler -- genom att sätta in internationellhjälp i de drabbades närområde i stället för att låta demkomma hit. Så låt oss bistå på ett sätt som hjälpermångdubbelt fler. Den andra gruppen -- kvotflyktingar ochandra konventionsflyktingar -- får komma hit i ett antal somriksdagen bestämmer.