mot · GH02Sk12 · 1993-11-23 00:00:00 — Vi har i vår motion om den ekonomiskapolitiken föreslagit att direktavskrivningar införs undernästa år för maskininvesteringar i både industrin och i övrigtnäringslivet.En direktavskrivning innebär att hela investeringen fårskrivas av vilket innebär att en skattekreditskapas som inte bara är beroende av den extraavskrivningen utan också av bolagsskatten.Direktavskrivningar har inte bara positiva effekter påföretagens lönsamhet utan ökar ocksåfinansieringsutrymmet för nya investeringar.För att begränsa den statsfinansiella kostnaden under1995 föreslår vi, i enlighet med vår motion om denekonomiska politiken, att av investeringen får skrivasav direkt.Vårt förslag innebär en påtaglig sänkning av företagenskapitalkostnader. Med hänsyn till detta bedömer vi attåtgärden får en betydande stimulans för näringslivetsinvesteringar. Den tillfälliga karaktären på åtgärdeninnebär att det blir attraktivt för företagen att tidigareläggaredan planerade investeringar. Vårt förslag att behålladagens bolagsskatt förstärker som tidigarenämnts också investeringsstimulansen.6. Avskattningen av obeskattade Surv-avsättningarI dag finns i obeskattadeSurv-avsättningar. Regeringen föreslår att hälften av gjordaSurv-avsättningar beskattas medan den andra hälften fårfritt användas utan några skattekonsekvenser. Omkring 32miljarder kronor skall alltså fritt kunna användas utan attde beskattas vare sig hos företagen eller hos aktieägarna.Denna skattekredit kan komma att delas ut tillföretagens ägare vilket har starkt negativ effekt påsoliditeten. Denna skattekredit kan med andra ord frittanvändas av företagen utan några som helst krav påmotprestationer i form av t.ex. investeringar.Vi avvisar med skärpa förslaget att avskriva dennaskattefordran på företagen. Det kommer att driva påavkastningskravet och sänka investeringsviljan. Genomdenna åtgärd minskar statens förmögenhet med ca 15miljarder kronor i ett läge då statens ekonomi snabbtförsämras till följd av skenande budgetunderskott och enväxande statsskuld. Det aktuella förslaget bidrar knappasttill att öka trovärdigheten i regeringens program för attsanera statsfinanserna.7. Likformiga skatter och fördelningseffekter avföreslagna förändringar i aktiebeskattningenLikformiga skatterEn av skattereformens viktigaste uppgifter var attåstadkomma en likformig och neutral beskattning avinkomster. Vi anser att likformiga skatter har ett mycketstort fördelningspolitiskt och samhällsekonomiskt värde.För det första minskar en likformig beskattningutrymmet och intresset för olika former av skatteplanering.För det andra innebär likformiga skatter atteffektiviteten ökar i ekonomin genom att ekonomiskabeslut om bl.a. investeringar, sparande och konsumtionfrämst kommer att styras av ekonomiska överväganden ochinte av skatteeffekter.Olika avsteg från en likformig beskattning bidrar tillorättvisor eftersom det nästan uteslutande är välbeställdahushåll med resurser och kunskaper om skattesystemet somkan utnyttja möjligheterna till skatteplanering. En viktigambition i skattereformen var därför att minimera antaletskattesatser.Regeringen har genomfört flera avsteg från dennaviktiga princip i skattereformen. finns det närmare etttiotal skattesatser för beskattning av hushållens olikainkomster. Med de nu aktuella föreslagna förändringarna iaktiebeskattningen förstärks dessa asymmetrier ibeskattningen.Utöver de negativa effekter förslagen har påinvesteringarna, så stimulerar de till skatteplanering.Därför avvisar vi dessa ändringar i aktiebeskattningen. Detär skatteskillnaderna mellan arbets- och kapitalinkomstersom ger näring åt den form av skatteplanering, som syftartill att omvandla arbetsinkomster till lågbeskattadekapitalinkomster. Denna variant av skatteplaneringkommer på nytt att bli attraktiv i fåmansbolag där ägarnahar en stor frihet att välja om ersättningen skall utgå somlön eller i form av olika kapitalinkomster.Vi avvisar med skärpa den moderata skattepolitiken.Den leder inte bara till stora orättvisor och en omfattandeskatteplanering utan också till en allvarlig försämring avekonomins funktionssätt.7.1. FördelningseffekterDet är fortfarande en minoritet av hushållen som äraktieägare. Inom denna grupp är också aktieägandetmycket koncentrerat till ett begränsat antal hushåll medstora förmögenheter och höga inkomster. Denna fördelningpåverkar givetvis fördelningseffekterna av föreslagnaförändringar i aktiebeskattningen.Med ledning av SCB:s inkomstfördelningsundersökning(den s.k. Hink-undersökningen) har vi studeratfördelningseffekterna av att slopa utdelningsskatten ochhalvera aktievinstskatten. Med ledning av dennaundersökning kan vi konstatera:att skattesänkningen ärobetydlig för småsparare medan de stora vinnarna avförslagen är en liten grupp hushåll med betydandeförmögenheter i aktier.att skattesänkningen är extremtkoncentrerad till hushåll som har de högsta inkomsterna.Omkring 70 % av den totala skattesänkningen avregeringens förslag till omläggning av aktiebeskattningengår till hushåll i dessa grupper. De hushåll som tillhörgruppen med de högsta inkomsterna får nästan hälften avskattesänkningen.att spridningen i utfallet är mycketstort också för dessa grupper av hushåll. Omkring 26 000hushåll, som motsvarar av alla hushåll i dessa grupper,kan sänka sin skatt mer än om regeringensförslag genomförs. I den högsta inkomstgruppen(bruttoinkomst på ) är det nästan12 000 hushåll () som sänker skatten med 10 000kronor eller mer. Drygt 5 000 hushåll i denna grupp kan medregeringens förslag glädja sig åt en skattesänkning på merän 25 000 kronor.Vi kan alltså konstatera att föreslagna förändringar iaktiebeskattningen leder till ökade inkomst- ochförmögenhetsklyftor i samhället. Dessa effekter förstärksav att förslagen dessutom rubbar den skattemässigabalansen mellan arbete och kapital vilket ökar utrymmet förskatteplanering.För att komplettera bilden anser vi att dessa effekter börbedömas i ljuset av att aktieägare och andra kapitalägareredan fått stora skattelättnader och mot bakgrund av denhittills stora värdestegringen på aktier. Med tanke påförslagens fördelningseffekter och det faktum attregeringens besparingar i den offentliga sektorn slår myckethårt mot utsatta befolkningsgrupper betraktar vi dessaförslag som stötande.8. Reformerad beskattning av egenföretagareProblemen i beskattningen av egenföretagare fick intenågon tillfredsställande lösning genom skattereformen.Frågan överlämnades i stället till olika utredningar meduppgift att utforma en skattemodell för denna grupp avföretag. Vi anser principiellt att det är viktigt attbeskattningen av små och medelstora företag, som i regeldrivs i en annan företagsform än aktiebolag, kan fålikvärdiga skattevillkor med övriga företagsformer.Vi ställer oss därför bakom propositionens förslag omklyvning av företagarinkomsten (räntefördelning) ochinförandet av expansionsmedel för egenföretagare. Dessaförslag skapar inte bara en mera likformig beskattningmellan olika företagsformer. De sänker ocksåavkastningskraven på investeringar i enskildnäringsverksamhet och förbättrar soliditeten för små ochmedelstora företag. Detta har positiva effekter påinvesteringsviljan.I analogi med det resonemang som gäller för övrigaföretagsformer bör Surven slopas även föregenföretagare och ersättas med det förslag tillperiodiseringsfonder, som har redovisats.Vi motsätter oss dock två förslag i regeringens förslag tilländrade skatteregler för enskild näringsverksamhet. Fördet första är vi starkt kritiska till förslaget att tillåtakvittningsrätt för underskott i näringsverksamhet mottjänsteinkomster. Förslaget är ett brott mot en viktig principi skattereformen.Erfarenheterna från det tidigare skattesystemet medkvittningsrätt mellan olika förvärvskällor ger ett starkt stödför kritiken att utökade kvittningsmöjligheter främstutnyttjas för skatteplanering och att de har marginellaeffekter på nyföretagande och företagens vilja attexpandera och ta risker. Dessutom leder förslaget till ettmera komplicerat skattesystem och till ökadekontrollproblem för skattemyndigheterna.I nuvarande uppbördssystem sker skatteuppbörden(preliminärskatt och socialavgifter) föregenföretagarna. föreslår regeringen att denna periodförkortas till en månad. Vi kan instämma i fördelarna meddetta förslag. Det är emellertid olämpligt att i nuvarandekonjunkturläge genomföra denna typ av förändring avuppbördssystemet som tillfälligt skärper skatten påsmåföretagen med mer än 3 miljarder kronor.Även om effekten är högst temporär medför den enoacceptabelt hård belastning på företagens lönsamhet ochlikviditet. Dessa effekter är särskilt kännbara i nuvarandekonjunkturläge med sviktande efterfrågan och andraproblem för mindre företag. Mot denna bakgrund föreslårvi att regeringens förslag bör uppskjutas till desskonjunkturläget förbättrats.Den föreslagna skatteomläggningen för egenföretagareär givetvis inte problemfri. Man får därför inte blunda förde svåra avvägningar som aktualiseras vid denna typ avskatteomläggning. De små och medelstora företagenkommer att få en ökad betydelse i ekonomin.En skattemässigt felaktig styrning kan minskaomvandlingstrycket i näringslivet och bidra till att försämraeffektiviteten i kapitalanvändningen. Detta leder iförlängningen till en lägre tillväxt.Mot denna bakgrund är det viktigt att vi noggrant följerutvecklingen av de nya skattereglerna för egenföretagare. Idetta sammanhang bör också uppmärksammas förslaget tillräntefördelning.Sammanfattningsvis anser vi att regeringen fortlöpandebör följa effekterna av de nya skattereglerna föregenföretagarna och vid behov föreslå de förändringar somär nödvändiga för att korrigera olika skevheter ibeskattningen.9. Statsfinansiella effekterHela omläggningen av företags- ochkapitalbeskattningen innebär ett skattebortfall (varaktigeffekt) på ca . Regeringen föreslår att1,av detta skattebortfall finansieras meden höjning av arbetsgivaravgifterna på , vilket ger enbudgetförstärkning med ca . Dessutomskärps beskattningen av utlandstraktamenten med ca 0,5miljarder kronor. Vi har inte några invändningar mot dessafinansieringsförslag.Däremot kan vi konstatera att regeringen saknarfinansiering av mer än hälften eller ca 1,7 miljarder kronorav kostnaden för skatteomläggningen. Vi kan givetvis inteacceptera denna brist i finansieringen. Det är nödvändigt attriksdagen får tillgång till ett fullständigt beslutsunderlagsom omfattar såväl förslagets statsfinansiella kostnader somförslag till hur dessa kostnader skall finansieras.Vi anser inte att regeringen uppfyller detta krav påbeslutsunderlag. Denna brist i handläggningen, som förövrigt har upprepats tidigare, undergräver ytterligaretrovärdigheten i regeringens program för att sanerastatsfinanserna. I motsats till regeringens skatteomläggningär emellertid våra förslag till skatteförändringar fullt utfinansierade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att det skapas enlikformig beskattning av olika inkomster,2. att avslår förslaget att införaperiodiseringsfonder som medger avdragsrätt i taxeringen,3. att avslår förslaget att sänkabolagsskatten till ,4. att beslutar att införaperiodiseringsfonder utan avdragsrätt i taxeringen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en statsfinansiellt neutralomläggning av bolagsskatten,6. att avslår förslaget att slopa skatten påaktieutdelningar,7. att avslår förslaget att sänka reavinstskattenpå aktier till ,8. att avslår de förslag till ändringar av olikaskatteregler som följer av förslaget att slopautdelningsskatten och halvera reavinstskatten på aktier,9. att avslår förslaget till kvittningsrätt förförluster i aktiv näringsverksamhet mot tjänsteinkomsterunder av verksamheten,10. att avslår förslaget att införa månatligskatteuppbörd för egenföretagare med F-skattesedel,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av uppföljning avförslaget till regler för egenföretagare,12. att avslår förslaget att hälften av gjordaavsättningar till Surven kan upplösas utanskattekonsekvenser och i ställer beslutar att hela Surv-avsättningen skall återföras till beskattning ienlighet med regler som föreslås i lagen om återföring avskatteutjämningsreserv,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av förslaget tillskatteomläggningen,14. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts om det s.k. Annell-avdraget i enlighet med vad somanförts i motionen.