mot · GG02U231 · 1993-01-26 00:00:00 — Katastrofbiståndets stora betydelse i svenskt biståndframgår av petita bilaga 4 s 34--35.Här konstateras att måste räkna med storafortsatta hjälpinsatser , inte minst inomområden med extremt svåra svältkatastrofer i . Blandannat konstateras att det kommer att ta , innanländerna på hämtar sig efter svår torka ochförödande krig och omfattande flyktingströmmar.Moçambique, och uppvisar också nyaspänningar.Det har ofta påpekats att enskilda organisationer medobyråkratiska lösningar är särskilt effektiva när det gällerkatastrofhjälp. I detta sammanhang är det viktigt att påpekaatt icke konventionella tekniska lösningar vid katastrofhjälpvisar sig vara mer effektiva när det gäller att få fram hjälpensnabbt till de mest utsatta människorna. Landtransportermedför ofta betydande risker och olägenheter. Oländigterräng, risk för överfall av väpnade gerillakrigare etc. göratt många landsvägstransporter inte kommer fram och atthjälparbetarna utsätts för stora faror.Vid flygtransporter kan denna typ av problem undvikas.För detta krävs kortstartande flygplan och flygplan som haren konstruktion, som medger att de nödvändigaförnödenheterna kan ''levereras'' utan att flygplanen överhuvd taget landar. Metoden användes vid de så bekantasvenska s k matbombningarna i . Dennauppmärksammade hjälpaktion möjliggjordes av ettframsynt utvecklingsarbete vid dåvarande MFI i inära samråd med flygare med livslånga Afrikaerfarenheter.Matbombningen utfördes och leddes under en lång periodav den första etappen av detta u-landsanpassadeflygsystem genomfördes. Den viktigaste och tyngsta delenav systemet förverkligades aldrig. Denna etapp påbörjadesi samarbete med . Denmarknadsundersökning som genomfördes föreproduktionsbesluten gav emellertid vid handen att detkommersiella kundunderlaget i utvecklingsländerna varsvagt för de enklare versionerna av den s k MULAN. Istället satsade på ett snabbare och merakomfortabelt passagerarflygplan, dvs den ursprungligaMULAN omvandlades gradvis till en snabb komfortabelcommuter-airliner, som blivit 340.MULA-projektet har således bidragit till en viktigindustriell insats, nämligen lyckade satsning på ettcivilt svenskt flygplansprojekt.Den ursprungliga tanken bakom hardock inte övergivits av de flygtekniker som ursprungligenskapade det. Dessa har i stället gått motsatt väg och gradvisförenklat grundflygplanet.Förenklingsarbetet bygger bl a på en helt nykompositteknologi, som medger att man med mycket enklamedel bygger lätta och stryktåliga flygplan.Komposittekniken och en ny svensk höglyft-vingprofilmedger dessutom ökad nyttolast och nästan halverade start-och landningssträckor med oförändrad bränsleförbrukning.För att genomföra landtransporter vid katastrofbiståndoch annat biståndsarbete krävs ofta mycket tids- ochkostnadskrävande väginvesteringar. Till detta kommer attlivsmedelstransporter i , som kännetecknas avsocialt sammanbrott, laglöshet och svält, blir extremtutsatta för banditer som bemäktigar sig de begärligalivsmedlen för att utnyttja de svältandes prekära situation.När de nödvändiga hjälpsändningarna inte når fram,tvingas människorna överge sina byar och fly till andraområden. Resultatet blir att byarnas traditionella socialastruktur bryts upp, att laglöshet och anarki sprider sig äventill andra områden och angränsande länder. Vidflygtransporter av hjälpen undviks många av de nu nämndasvårigheterna, eftersom byborna kan stanna kvar i sinabyar.Eftersom de människor som behöver katastrofhjälp oftabor i områden som saknar vad vi i västvärlden betraktar somvägar är behovet av icke vägberoendekommunikationssystem betydande. Den svenskakatastrofhjälpen skulle kunna ges en egen profil och görasbetydligt effektivare om satsningar gjordes på attvidareutveckla det enkla u-landsinriktade Mula-systemet.Utvecklingskostnaderna torde vara mycket ringa i relationtill biståndsbudgeten. Det bör också noteras att FN-organför katastrofhjälp och internationella Röda Korset ärintresserade av en utveckling av MULA-nyttoflygsystem.MULA-systemets användningsområde är inte begränsattill katastrofhjälp. Systemet kan också användas för attbygga upp infrastruktur för vattenförsörjning, sjukvårdmed hygienutrustning, fältverkstäder etc. Flygplanen kananpassas för transporter av olika utrustning, som kananvändas för att borra brunnar, bygga sjukstugor, skoloretc. Visst samarbete med har lett tillflyganpassning av borrutrustningar. Genom en samverkanmellan transportsystem och ''kringsystem'' kanbiståndsmedel nyttjas för att initiera utveckling avinfrastruktur och olika produktionsanläggningar, byggd påhjälp till självhjälp.Biståndsarbetet har -- ofta med rätta --kritiserats för felaktig inriktning och ineffektivitet. Dettagäller inte minst vid tunga investeringar i vägar m m. Vidtransportkalkyler brukar man i västvärlden inte belasta demmed anläggningskostnader och underhåll för vägar. Dettakan anses vara försvarbart i västvärlden, där stora delar avinvesteringarna redan är gjorda. I utvecklingsländerna ärförhållandena de motsatta. Trots detta används sammakalkylmetoder i såväl i- som u-land. Eftersom anläggningaroch underhåll av vägar, inte minst i tropikerna med svåraklimatiska förhållanden, är ytterligt kostnadskrävande ärdet ofta icke försvarbart att investera knappakapitalresurser i i dyra vägprojekt. Ett enkelt u-landsanpassat flygtransportsystem kan ofta anskaffas ochdrivas för en kostnad som endast utgör några procent avanläggningskostnaderna för en permanent väg. Detta bordebeaktas vid planering av biståndsprojekt.Svensk katastrofhjälp skulle kunna vinna i slagkraft omviss del av medlen avsatta för katastrofhjälp eller annanbiståndsverksamhet användes för att satsa på detnyttoflygsystem av nu beskrivet slag för hjälpinsatser ochuppbyggnad av infrastruktursystem i framföralltkatastrofområden i Afrika.Samtidigt skulle dessa satsningar främja utvecklingen avden kompositteknologi som redan harmånga nya användningsområden, t ex som komponenter iJAS-planet och i de nya X2000-tågen. Materialet har ocksåen betydande potential vid utvecklingen av miljövänligabussar och bilar.Ett biståndsarbete som bidrar till både förbättradehumanitära insatser och insatser som snabbt möjliggör hjälptill självhjälp har redan hög legitimitet. Denna skulle docköka än mer om biståndsinsatserna skulle medverka tillinnovationer och förnyelse av svensk industri. MULAN:sbetydelse för utvecklingen av har redan nämnts.Det finns ytterligare en rad spinoff-effekter att vinna genomden i motionen föreslagna blygsamma omdisponeringen avbiståndsmedel.Att det är viktigt att vinna skattebetalarnas acceptans avbiståndsarbetet framgår inte minst av den annonskampanjSIDA genomför. Kampanjkostnaderna, 20miljoner kronor, skulle mer än väl täcka de ytterligareutvecklingsinsatser som fordras för att producera ettnyttoflygsystem med alla dess positiva effekter. En sådansatsning skulle göra SIDA:s annonskampanj onödig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omdisposition avbiståndsmedel i syfte att utveckla ett u-landsanpassatnyttoflygssystem.