mot · GG02Fi211 · 1993-01-26 00:00:00 — Öppnalandskap är önskvärt och bör eftersträvas. Eventuelltinförande av arealbaserat bidrag som finansieringsformmåste redovisas som en särskild ''landskapsskatt'', så att detklart framgår vad det kostar. Människors prioritering måstealltid vara vägledande.Skogen kommer att spela en än viktigare rollsom resurs i en värld som snabbt avskogas. Såväl massa-som virkesindustrin kommer att öka sitt behov kommandesekel. En satsning på skog nu kan därför även ge betydandeexportintäkter längre fram. Vi måste alltså acceptera attskogbeväxt areal kan öka på bekostnad av åkerarealen.12. JustitieKrav på lag och ordning i samhället måste i betydligtstörre utsträckning än nu prägla hela rättsmaskineriet. Denogrundade och aningslösa vårdtanken inom kriminalvårdensom kriminalvårdsreform bygger på måste överges.Brottsoffrens rättsliga ställning bör stärkas betydligt genomatt en brottsofferfond inrättas.En ny syn på kriminalpolitikenStatens huvuduppgift är att ge medborgarna fysisktrygghet och säkerhet. Brottsligheten ökar och blir alltgrövre och våldsammare. Staten och regeringen har tappatgreppet om utvecklingen och nöjer sig med att frånåskådarplats ge prognoser för hur stor ökningen skall bli ibrottsstatistiken i stället för att ta krafttag motbrottsligheten och återställa lag och ordning i landet.Tyngdpunkten i kriminalpolitiken måste vara attupprätthålla lag och ordning i samhället. Rättsordningenblir meningslös om den inte kan skydda kvinnor och barnfrån övergrepp och brutal död eller ge brottsoffren ettrimligt stöd.Brottsoffret, målsäganden, måste ges en starkareställning under utredningen och i domstolsprocessen. Dettainnebär bl a att brottet mera skall ses som en sak mellanförövaren och offret än mellan åklagaren ochgärningsmannen.Det är hög tid att lämna ogrundade vårdtankar som ändåaldrig kan leda till något positivt resultat. De lyckaderesultaten inom kriminalvården är undantag och beror merapå enskilda initiativ och personligt ansvar änkriminalvårdsapparaten som sådan.Medborgarna har med rätta ett mycket svagt förtroendeför rättsmaskineriet. Det visar flera undersökningar. Dethandlar nu om att återvinna medborgarnas förtroende.Rättstryggheten och rättssäkerheten är grundläggandevälfärdsyttringar.Naturligtvis går det att göra något åt situationen -- attåterskapa lag och ordning i samhället. Medborgarna har rätttill lag och ordning. För detta är staten ytterst ansvarig.Ny demokrati för fram ett flertal förslag i olika motionersom alla syftar till att effektivt bryta brottsutvecklingen ochåterskapa trygghet och rättssäkerhet i samhället,rättssamhället, men också återvinna medborgarnasförtroende för rättsmaskineriet. De viktigaste inslagen iförändringsprocessen är:att krav på lag och ordning isamhället skall prägla hela rättsmaskinerietatt denogrundade och aningslösa vårdtanken inom kriminalvårdensom kriminalvårdsreform bygger på övergesattbrottsoffrens rättsliga ställning stärks betydligtI fråga om brottsoffren föreslås bl a i en särskild motionatt en brottsofferfond inrättas. Vid beräkningen avmedel för polisväsendet avseende /94föreslår regeringen att en besparing tas ut om 150 miljonerkronor. Denna besparing bör enligt Ny demokratis meningkunna läggas till grund för inrättandet av en särskildbrottsofferfond. Ett alternativ till detta kan vara de ca 100miljoner kr från de medel som frigörs vid en begränsning avrätten till rättegångsbiträde för asylsökande enligträttshjälpslagen. Fonden kan tillföras ytterligare medelgenom att var och en som döms för brott tvingas betalaförslagsvis till fonden. Syftet medbrottsofferfonden är att brottsoffren och deras familjersnabbt skall kunna få en rimlig ersättning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om räntepolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valutapolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny definition avbasbeloppet,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den ekonomiska politikensviktigaste uppgift är att skapa förutsättningar för företagenatt verka och kunna expandera i syfte att ökasysselsättningen och därmed tryggad ekonomi för alla,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att genom beskattningsreglerskapa bättre förutsättningar för småföretagare,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningarför utländska företag att investera i ,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa enhetliga nivåer isocialförsäkrings- systemet,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny familjepolitik,410. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nyarbetslöshetsförsäkring,511. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omläggning avtrafikskadeförsäkringen,612. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stävjabidragsbedrägerierna,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönestopp,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Arbetsrättsutredningensarbete påskyndas,515. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av ett lärlingssystem,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på ,817. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbättrasmåföretagarklimatet,318. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att biståndspolitikens inriktning,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppstramning avflyktingpolitiken,120. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rationaliseringar inomförsvaret,1021. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en sammanslagning av denmaritima verksamheten inom försvaret,1022. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att utvecklaren handlingskraftig Östeuropapolitik,923. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att satsningarna påjärnvägstrafiken intensifieras i syfte att förbättra svenskindustris konkurrenskraft,1124. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prioritera utbyggnad tillmotorvägsstandard på sträckorna mellan trestorstäder,1125. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka satsningarna på denaturvetenskapliga och tekniska disciplinerna i den högreutbildningen,726. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hemspråksundervisningen ejbör bekostas av skattebetalarna,727. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljösatsningar i första handinriktas på våra grannar i ,1228. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jordbrukspolitiken skallverka för att de svenska jordbrukarna ges möjlighet attkonkurrera på lika villkor med jordbrukarna inomEG,1229. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen avkriminalpolitiken,1330. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det önskvärda i en förenkladutbildning i nationalekonomi för allmänheten iUtbildningsradions regi,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stimulera en ökning avinvesteringarna i tillverkningsindustrin,332. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fastighetsskatten successivtbör avvecklas.2