mot · GG02U521 · 1993-01-26 00:00:00 — Inriktningen av politik i EG InledningEuropatanken är i grunden liberal. Det handlar om attsamarbetet mellan människor i demokratier ges ettvärde i sig. På så sätt säkerställs och utvidgas inte barafrihet, fred och respekten för mänskliga rättigheter till alltfler människor i . Genom ekonomisk samverkan ochen fri handel läggs dessutom en fast grund för ländernassäkerhet och ekonomiska välstånd.Den moderna Europatanken har som grundläggandedrivkraft en strävan att skapa en stabil fred mellanhistoriska ärkefiender. Mångfald i fråga om kultur, språkoch traditioner är goda sida. Historiskt sett hardock denna mångfald haft som ond baksida revirstrider,konflikter och en närmast ofattbar ondskaoch lidande under två världskrig.Liberaler som vill riva murar och överskrida gränser haralltid fascinerats av drömmen om ett, på demokratiskgrund, enat , ett för frihet, demokrati ochvälstånd. En konkret vägvisning till hur drömmen kundeförverkligas fick vi genom tillkomsten av den Europeiskagemenskapen. Länge syntes målet dock avlägset, främstp.g.a. den järnridå som klöv Europa.Men snabbt, som genom ett trollslag, bytte Europakaraktär. Som en sönderrostad plåtbit föll järnridån.Demokrati och liberala rättigheter krävdes och vanns avmänniskor som slavat under socialistiskaenpartivälden och kommandoekonomier. Det enda dessastater lämnade i arv var kränkta människor, sönderfallnaekonomier och förödda miljöer.Dessa problem måste nu lösas liksom de många andrasom brottas med i form av bl.a. arbetslöshet,nationella motsättningar och rasism. Ändå harförutsättningarna för varaktig fred, demokrati ochsamverkan mellan folken i kanske aldrig varit störreän nu.Som ett stabilt och välutvecklat land i harSverige både en moralisk förpliktelse och ett egenintresseatt medverka till att de goda förutsättningarna tas till vara.Målet för våra strävanden bör vara att våra barn ochbarnbarn skall få växa upp i ett som är säkrare,friare, mera grönskande, välmående och mera öppet motomvärlden.Efter senaste kriget ställde sig Europatankens pionjärerfrågan hur man i borde ordna relationerna mellanländer och folk vars ledare i generationer exploaterat ochhyllat nationalistiskt tänkande och intolerans. Istället för enfortsättning av det gamla skall länder länkas in i enny tradition där grannrelationer präglas av allt djupare ochalltmer förtroendefullt samarbete.För dessa pionjärer var det uppenbart att det inte räcktemed nya avtal och traktater mellan regeringar.Uppgiften är svårare än så. Samarbetet måste ges en fast,överstatlig form, och lösningen ligger i att sammanvävaländerna så tätt att de blir starkt ömsesidigt beroende.Därmed blir det också allt svårare för länderna att hamnapå olika sidor i en väpnad konflikt.Det viktigaste medlet för att förena länder påett allt fastare sätt är ett ökat beroende mellan nationellaekonomier. Detta uppnås genom en allt friare handel ochavskaffande av alla gränshinder för människor som vill resa,bosätta sig och arbeta i andra europeiska länder. Under1960-talet etablerade frihet för människor attröra sig över gränserna, tullfrihet, liksom en gemensamjordbrukspolitik och gemensamma lagar.EG fullföljer den ekonomiska integrationen genom den''inre marknaden''. Därmed förverkligas mycket av denekonomiska sammanvävningen. Det som återstår ärframför allt frågan om ländernas samarbete i denekonomiska politiken. Planerna för en monetär union syftartill att på den inre marknaden skapa bättre förutsättningarför europeiskt välstånd genom stabil ekonomisk utvecklingmed minskad arbetslöshet, ökade investeringar och lägreräntor.EG är en organisation i ständig förändring. Vi kandärför inte i alla avseenden veta hur det nya Europakommer att gestalta sig. Detta är i sig ett starkt skäl förmedlemskap: att söka säkerställa ett större svensktinflytande över de vägar som folk väljer när desamarbetar mot ''ett allt fastare förbund''.Folkpartiet liberalerna tar följaktligen klart ochotvetydigt ställning för svenskt medlemskap i dock inte att vi, från liberala utgångspunkter, finneratt allt inom EG är så bra som vi kunde önska. Det finnsmycket inom EG som vi vill påverka och förändra till detbättre. För detta syfte blir EG vårt instrument, som skallanvändas i samverkan med människor i andra länder somdelar vår liberala grundsyn.Liberaler är pådrivande i strävandena efter en europeiskekonomisk och monetär union med ett stegvis införande aven gemensam valuta. Det förutsätter i sin tur en ökadeuropeisk solidaritet i valutapolitiken och ett ömsesidigthänsynstagande i ländernas ekonomiska politik.Gemenskapens politik ska ta sin utgångspunkt imedlemsländernas kapacitet och effektivitet att fatta besluti enlighet med den s.k. närhets- ellersubsidiaritetsprincipen. Den innebär att beslut ska fattas pålägsta ändamålsenliga nivå av de människor som närmastberörs.Europa -- närmiljöEtt gränsöverskridande problemMiljöförstöring känner inga nationsgränser. Somexempel kan nämnas att av det svavel som faller ned överSverige kommer från skorstenar i andraländer.Miljöförstöringens gränsöverskridande verkningar göratt det krävs internationellt samarbete och gemensammabeslut för att identifiera och lösa problemen. EG är särskiltlämpad som organisation för denna uppgift på grund av sinmöjlighet att fatta bindande, överstatliga beslut. Först omman som i kan fatta beslut som ärkopplade till en möjlighet att också inför domstol ställa demtill svars som bryter mot besluten kan en internationellmiljöpolitik bli verkligt effektiv. I sista hand kan alltså döma såväl länder som företag om de bryter motgemensamt fattade beslut.Genom skapas vidgade möjligheteratt fatta majoritetsbeslut i miljöfrågor.EG ger minimireglerEGs beslut i miljöfrågor tar formen av ''direktiv'', dvsbeslut som definierar ett mål för politiken, men somöverlämnar frågan om hur målet exakt skall förverkligas tillmedlemsländerna själva. ''Direktiven'' definierarminimiregler. Vill ett land tillämpa mer långtgående reglerkan man göra detta så länge som reglerna inte fungerar somhandelshinder och stänger ute import. Om en regel är etthandelshinder avgörs i sista hand av . Denhar i några uppmärksammade fall dömt i miljövänlig favöroch underkänt argument om att miljöregler varit avseddaatt fungera som handelshinder och skydd av inhemskaproducenter mot konkurrens. I praktiken avgörs dock imånga fall saken tidigare genom den ofördelaktigapublicitet som ett företag kan erfara om det offentligt klagaröver andra länders beslut att av miljöskäl inte accepteraföretagets produkter. Sådana produkter blir inte alltidlättsålda hemma eller på annat håll om den typen avpublicitet sprids.Ett problem i EGs miljöarbete är dock svårigheten attkontrollera medlemsländernas efterlevnad av gemensammabeslut. har fattat beslut om att inrätta enmiljöbyrå, EEA (). Denskall enligt planerna i första hand ägna sig åt att samlamiljödata och fungera som kontrollorgan. Förhoppningsviskan byrån bidra till att flytta fram positionerna förmiljöpolitiken inom EG. Eftersom byrån inte ska begränsasin verksamhet till medlemsländerna kan den också spela enviktig roll för att övervaka miljösituationen i Östeuropa.En ofta återkommande fråga är om EGs miljöpolitik ärbättre eller sämre än . En rättvisande jämförelse ärsvår att göra eftersom EG som organisation varken har ellersträvar efter något heltäckande system av miljölagstiftning.Varje jämförelse måste istället ske med ett vissmedlemslands nationella miljölagstiftning i kombinationmed EGs minimiregler.Om man ändå skulle drista sig till en jämförelse avmiljöpolitiken i med finner man fleraexempel på flera områden där hunnit längre. Detgäller bland annat regler för märkning av kemikalier,bekämpningsmedel i jordbruket, batterihantering ochutsläpp av bilavgaser. På andra områden gäller motsatsen.EG har strängare regler beträffande sopor, miljöfarligtavfall samt buller. EG har strängare krav påmiljökonsekvensbedömningar av investeringsprojekt ochEG intresserar sig naturligt nog för globala miljöproblemsom uttunningen av ozonskiktet och växthuseffekten.Många enskilda medlemsländer har valt att gå längre änEGs minimiregler. har t.ex. ochNederländerna genomfört skärpningar av sinamiljöskyddslagar och i många fall gjort dem betydligtsträngare än motsvarande svensk lagstiftning. samman med att miljöproblemen i tätbefolkade länderpå kontinenten är delvis annorlunda än i , vilket i sintur bör medföra en annorlunda prioritering i det nationellamiljöarbetet. T.ex. står avfallsfrågorna i fokus ochlagstiftningen om återvinning är strängare än i Sverige.I dag är det endast en mindre del av EGs budget somanvänds för miljöverksamhet. Men andelen ökar och detfinns starka röster inom EG för att man ska satsa mer av degemensamma resurserna på miljön, t.ex. genom inrättandeav en miljöfond.EG-motståndarna lyfter gärna fram exempel på attSverige har strängare miljölagar och använder dessa somargument för att skall isolera sig från EG. Vi seristället dessa exempel som argument för att kangöra nytta i EG. Som medlemmar får vi en reell möjlighetatt påverka EGs regler.Som medlem av EG bör verka för attekonomiska styrmedel används i större utsträckning för attbl.a. minska miljöskadliga utsläpp, reducera volymen avengångsförpackningar och hålla tillbaka användningen avkemikalier inom jordbruket. Vi har också från svensk sidaall anledning att söka mobilisera mer av EG-ländernasresurser för bl.a. miljöbistånd till länderna i Öst- ochCentraleuropa. Det gäller inte minst bistånd till bättrekärnkraftssäkerhet och ersättningsanläggningar för dekärnkraftverk som bör läggas ned eftersom de aldriggår att göra säkra.Bättre miljö i hela EuropaSom medlem i EG skulle och övriga ökatyngden hos den gruppering inom EG som tar strid förmiljön. I många fall skulle och få vågskålenatt tippa över till förmån för skärpningar av EGsmiljöpolitik. ''Om vi i är intresserade av att delta iarbetet med att förbättra miljön i hela förutsätterdetta att vi är med i EG. Endast genom ett svensktmedlemskap kan vi ta initiativ till nya strängare krav.Medlemskap ger oss möjlighet att delta i utformandet avreglerna, och vi kan vara med och fatta besluten. OmSverige fortsätter som ensamseglande miljövän skulle visakna dessa möjligheter'', för att citera EG-handledning.EG och svensk ekonomiEkonomi är viktigt därför att vårt lands ekonomiska basbestämmer privat och offentlig välfärd. välfärd harsedan lång tid byggt på att vi deltar i den internationellahandeln. Banden mellan svensk och internationell ekonomihar blivit allt starkare . Det gäller intebara handel utan även beslut om lokaliseringen avinvesteringar, den utländska konjunkturen ochkapitalflöden.Idag sker av utrikeshandel medVästeuropa. ''Våra'' tre stora verkstadsföretag -- ABB,och -- har sammanlagt 412 000 anställda, varav inte finnsutomlands. Av den totala försäljningen har de tre 85--90procent förlagda utanför . Drygt hälften av de storaverkstadsföretagens investeringar i maskiner, mark ochbyggnader görs i utlandet. är alltså bådebeträffande handel och produktionens lokaliseringsynnerligen internationaliserat. Av detta följer att vi måsteanpassa vår politik till omvärldens i olika avseenden, menlika viktig är den mer offensiva handlingslinjen att visvenskar måste försöka påverka beslut i omvärlden till våregen fördel genom att vara med där besluten förbereds ochfattas.EES-avtalet inte nogI vår liberala filosofi har -- precis som i Europatanken --ekonomiskt samarbete och frihandel över gränserna ettegenvärde genom att det skapar kontakter och förståelseoch därmed motverkar konflikter. Inom syftar man fri världshandel. På västeuropeisk nivå har man dock ihandling kommit betydligt längre. har man iVästeuropa avskaffat de allra flesta handelshinder mellanEG- och EFTA-länderna beträffande industrivaror, ochinom EG även för jordbruksvaror. Genom EGs inremarknad och blir det fri handel i Västeuropaför tjänster, bl.a. bank- och försäkringstjänster. I Gattförhandlar man vidare och förhoppningsvis närmar man sigså småningom också på global nivå en liberal handelsregimliknande den i dagens . För folkpartietliberalerna är en fri världshandel slutmålet och deneuropeiska integrationen en etapp på vägen.Genom kan konsumenterna köpabilligare varor och får tillgång till en större meny av varor ibutikerna, billigare upphandling för kommunerna tillskattebetalarnas fromma, billigare resor pålångfärdsbussar, förhoppningsvis fler och kreditvärdigarebanker och försäkringsbolag m.m. Företagen, å andrasidan, ges tillgång till ett större urval insatsvaror för sinproduktion. Genom att de mer än förr får hela Västeuropasom marknad, ges de möjlighet att specialisera sig på deprodukter som de är bäst på, i många fall genom att bättreutnyttja stordriftsfördelar i produktion, forskning ochmarknadsföring. Detta bör för konsumenternas del leda tillytterligare kostnads- och prissänkningar, utöver denprispress som borttagandet av tullar och andrahandelshinder medför.Det finns emellertid en hake i detta resonemang. Någraföretag kan genom att slå sig ihop över gränserna skaffa sigen dominerande position på en större europeisk marknad.De skulle kunna utnyttja sin ställning till att höja prisernaför konsumenter och skattebetalare. Det här kan man barakomma till rätta med om handelsliberaliseringenkompletteras med en gränsöverskridandekonkurrenslagstiftning. I EG har man följaktligen skaffatsig en tuff gränsöverskridande konkurrenslagstiftning. och Europaintegrationen får vi den även här iSverige.RegionalpolitikDen högre tillväxt som t.ex. den inre marknaden skaparbör komma alla EG-medborgare till del. Som komplementtill skapandet av den inre marknaden och en gemensamvaluta krävs därför regionalt stöd. EG har också redan iRomtraktaten uttalat som mål en utjämning avlevnadsvillkor och inkomster bland EG-medborgarna.Vid svenskt EG-medlemskap kommer det att finnasbåde en nationell svensk regionalpolitik och EGsregionalpolitik. Står vi utanför blir det enbart den svenskasom tillämpas hos oss. Regionalpolitiska hänsyn ärdessutom viktiga inslag i EGs jordbrukspolitik som Sverigeblir full medlem i från första dagen.Vår nationella regionalpolitik kan vi i allt väsentligtfortsätta med som , t.ex. sänkta arbetsgivaravgifter iskogslänen och olika typer av investeringsstöd till utvaldaregioner. I sitt utlåtande över den svenska ansökan skrevsålunda beträffandeNorrlandsjordbruket att ''De norra delarna av Sverigeskapar speciella problem /för svensk jordbrukspolitik/särskilt med tanke på den extremt låga befolkningstätheten,oförmånliga klimatet, långa transportvägar och högreproduktionskostnader------ Vi /i kommissionen/ förutser att kommer attönska att bibehålla en hög stödnivå om man blir medlem''(s 12 i EGs utlåtande). Även beträffande regionalpolitikeni övrigt är kommissionens utlåtande positivt till Norrlandsspeciella förhållanden och man diskuterar olikastödmöjligheter för boende i . Kommissionenavrundar med att ''Ett svenskt medlemskap skulle medföraatt arktiska och sub-arktiska regioner för första gångenkommer med i Gemenskapen. De klimatologiska ochbefolkningsmässigt speciella egenskaper som dessa/nordliga/ regioner har, kräver att /man från EGs sida/ tarhänsyn till i EGs strukturpolitik'' (s 16).Dock, det viktigaste att notera är att välfärd iallt väsentligt skapas i av norrlänningar. Justarkare den norrländska ekonomin är desto bättreförutsättningar råder för sysselsättning, inkomster ochvälfärd i . ekonomi är svag när helaSveriges ekonomi är svag, och stark när hela Sverigesekonomi är stark. Det är alltså av central betydelse förNorrland att ekonomi blir så dynamisk sommöjligt.Man bör också vara klar över att det regionala stödet tillNorrland inte avgör välfärd. är summan avdet regionalpolitiska stödet och Norrlandsstödet tilljordbruket ca , varav regionalpolitikenstår för ca . Hela BNP är ca 170miljarder kr, enligt preliminära siffror från StatistiskaCentralbyrån. Alltså, av inkomster skapades1990 i . Välståndet i ståroch faller med norrlänningars insatser i Norrland.Förutsättningarna för ekonomisk verksamhet i Norrlandär väsentligt bättre om är med i EG. Om Sverigestår utanför skulle bli en landsända i ett avlägsetland utanför EG, vilket rimligen måste vara sämre förnorrländsk välfärd än om är en landsända i ett intefullt så avlägset medlemsland inom EG.Billigare matInternationell handel är det viktigaste sättet attmotverka konkurrensbegränsningar och medverka tillavregleringar. För svenska konsumenter blir detta särskiltpåtagligt vid medlemskap genom att vi då får en bättrefungerande livsmedelsmarknad. T.ex. är dansklivsmedelsindustri mer kostnadseffektiv än densvenska, liksom dansk handel.Enligt beräkningar som gjortsinom är den allmänna prisnivån i ochDanmark ungefär lika, men just beträffande livsmedelligger de danska konsumentpriserna lägre änpriserna i . () hargjort en liknande beräkning och anger attkonsumentpriserna på bröd i är knappt 30procent lägre än i , nöt- och fläskkött ca 20 procentlägre och mjölk och ägg lägre. Detta är mycketpåtagliga vinster för oss svenskar som en följd av ett svensktmedlemskap i jordbruket innebär medlemskap en stor omställningtill fullt medlemskap i jordbrukspolitik. bättre villkor för spannmålsbönder, och lägre priser påmejeriprodukter. Särskilt stöd till är ett prioriteratförhandlingsmål och kommer med stor sannolikhet attbehållas tills vidare, om än i modifierad form. Folkpartietliberalernas uppgift när väl blivit EG-medlem bliratt tillsammans med andra liberaler trycka på föravreglering och ökad frihandel med jordbruksprodukter tillglädje framför allt för exportörer i , ochtredje världen.Arbetslöshet och företagandets villkorEn grundläggande förutsättning för att det skall skapasresurser i är att vi har ett starkt, enskilt ägtnäringsliv. Mot denna bakgrund är det helt avgörande föratt denna bas skall expandera i att politiken tarhänsyn till företagens ökade benägenhet att snabbt flyttaproduktion, forskning och finansavdelningar mellan olikaländer. Lämnade på egen hand får enskilda nationalstaterallt svårare att hantera detta, t.ex. i fråga om beskattningen.Överstatligt samarbete är det motmedel som stårnationalstaterna till buds för att hävda sina medborgaresintressen av insyn och kontroll av den fortsatta ekonomiskainternationaliseringen.För att säkerställa att svenska företag väljer attexpandera och återinvestera på svensk botten, och attutländska företag väljer att lokalisera sig i krävs attde ges villkor här som är likvärdiga med dem igrannländerna på kontinenten.Vad innebär detta? I EG-perspektivet gäller det framförallt handelspolitiska relation till ochSveriges valutapolitik, inte minst vilja att deltaga iden planerade monetära unionen (EMU).Med som medlem i EG blir det mer attraktivt försvenska företag att stanna kvar i , och för utländskaföretag att lokalisera sig här. T.ex. ett japanskt företag somtänker sälja till EG-landet från en anläggning iSverige, riskerar inte sämre behandling i jämförtmed försäljning från en anläggning i uppnår inte full likabehandling på detekonomiska området redan genom ? Nej, detfinns alltjämt risk för diskriminering genom att ochsvenska företag har en svagare ställning i EGsbeslutsprocess än ett medlemsland har: Ett medlemslandoch dess företag har goda möjligheter att ta initiativ somgynnar dem själva och som kan missgynna Sverigebaseradeföretag. De kan söka påverka nya, eller ändrade regler fört.ex. handel och konkurrens, det vill säga beslut som i sistahand ligger hos EGs medlemsländer.Av vår utrikeshandel sker med Västeuropaoch med . Det innebär i praktiken enensidig uppsägningsmöjlighet av från EGs sidaeftersom vi i rimligen aldrig vågar riskera ett avtalsom reglerar av vår utrikeshandel.Lyckas inte svenska företag vara konkurrenskraftigaminskar lönsamheten i , arbetslösheten ökar härhemma, och tendensen att flytta verksamhet utomlandsaktiveras. För företagens konkurrenskraft spelar dennationella finans- och penningpolitiken en viktig roll,liksom naturligtvis för den offentliga sektorns stabilitet ochomfång.Vår nationella politik är i sin tur starkt beroende avfinans- och penningpolitiken i omvärlden. I måstevi därför sträva efter att skaffa oss bättre möjligheter attpåverka de prioriteringar som görs utomlands -- inte minstderas ekonomiska politik. Medlemskap i och börkunna bli effektiva påverkanskanaler för oss i ochNorden!Så bör t.ex. ett mål för den nationella politiken vara attmänniskor som arbetar i skall uppleva att de arbetarpå en trygg arbetsmarknad. Det innebär inte att varjeenskilt företag eller jobb i offentlig sektor bör undgånedläggning. Men om t.ex. ett företag tvingas avskeda börmålet vara att det för den drabbade inte skall vara alltförsvårt att hitta ett nytt jobb i ett annat företag eller i offentligsektor. Det är lättare att uppfylla detta mål om vi i ,tillsammans med övriga , ger oss själva ökademöjligheter att påverka andra länders prioriteringar mer änidag.Ekonomiska samarbetets två delarEG-ländernas ekonomiska samarbete har två delar: Denekonomiska unionen -- den inre marknadens fyra friheterför varor, tjänster, kapital och arbetskraft, program förregional utveckling och en successivt ökad samordning avländernas ekonomiska politik. Den monetära unioneninnebär att ländernas penning- och valutapolitik i växandeutsträckning skall skötas gemensamt. Det nödvändiggör isin tur upprättandet av en ny institution, den europeiskacentralbanken, som det är tänkt skall bli hjärtat i etteuropeiskt centralbankssystem.EMU och SverigeInrättandet av EMU är tänkt att ske successivt. Det gerdärmed i praktiken möjligheter för länder att avstå från attinföra gemensam valuta tills landet självt anser sig uppfyllaEMUs kvalifikationskrav. Dessutom förbehöll sig den tyskaförbundsdagen vid sin behandling av Maastrichtavtalethösten 1992 att frågan om deltagande (''opting-in'') i EMU skall underställas förbundsdagen minst en gångtill innan kan deltaga. Samma rättighettillkommer då självklart även som medlem.Under resans gång mot EMU (eller ett mini-EMU) skallländerna bland annat utarbeta ekonomiska åtgärdsprogramsom sedan diskuteras bland . Länderna sättersjälva målen för dessa program, liksom takten igenomförandet, och vilka medel som skall användas (högaskatter, låga skatter, etc). I en senare fas förbjuds''sedelpressfinansiering'' av budgetunderskott. Detinnebär -- sett över en hel konjunkturcykel -- att staten intefår avstå från att ta in så mycket skatter och avgifter sombehövs för att undvika budgetunderskott. Staten får alltsåinte genom att medverka till ''strukturellabudgetunderskott'' skjuta över budgetensfinansieringsproblem på framtida generationer avskattebetalare.Alla får i slutfasen vara med i , menendast de länder får ha gemensam valuta, med åtföljandeinflytande, som uppfyller EMUs kvalifikationskrav. Detgäller framför allt att hålla låg inflation och att ha upprätthållit fast växelkurs. är alltså på intet vis att landet automatisktskulle komma att inkorporeras i en monetär union.Vinsterna för med en valutaunion består mestkonkret i att transaktionskostnaderna vid växlingelimineras.Viktigare ändå är att intresset för att investera i Sverigeökar genom att en stor del av dagens valutarisker eliminerasnär blir en del av ett större valutaområde. Om islutändan en gemensam valuta införs blir växelkursenstrovärdighet fullständig gentemot de andra länderna ivalutaområdet. Därmed bortfaller mycket av valutariskenmed sparande i Sverige.Mindre långsiktig osäkerhet om svensk växelkursinnebär att räntan för oss svenskar kan bli motsvarandelägre. Därav följer att investeringarna, och därmedtillväxten i , påverkas positivt av medverkan i EMU.Därmed blir fler projekt i lönsamma att genomföra.EMU spelar antagligen en mindre roll för de storasvenska företagen.