ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02So483 · 1993-01-26 00:00:00 — Vården i livets slutskede Hur vården i livets slutskede utformas är ett uttryck församhällets humanistiska värderingar, dess syn påmänniskovärdet. Framför allt behövs palliativ vård, omsorgsom bygger på ''lindrandets konst''. Grundstenarna i denpalliativa vården är att behärska symtomkontroll, att utövalagarbete och att kunna skapa en relation till patienten ochfamiljen. I palliativ vård ingår även att kunna stöttafamiljen efter dödsfallet.I är palliativ vård en egen specialitetsedan 1987. I är däremot okunskapen om palliativvård stor, även bland sjukvårdens egna företrädare. Alltförofta undviker man att se den döende människans behov.Detta har blivit särskilt tydligt i samband med Ädel-reformen. Kommunerna tar hem sina ''klinikfärdiga''patienter från sjukhusen till kommunalt eller eget boende.Detta innebär , på många ställen, att döendemänniskor skrivs ut när klinikerna kan ge bot,men väl skulle kunna ge lindring.Ädel-reformens ekonomiska styrinstrument har fått ettstarkt genomslag. Den döende kommer vanligen inte hemtill någon läkare som behärskar symptomkontrollen, änmindre föreligger en vårdkommunikation. Något vårdlagsom kan teamarbete och kommunikation kan till och medha saknats i samband med utskrivningen.I flertalet kommuner saknas kompetens ochpersonalen är ovetande om hur dessa svårtsjuka människor med en förväntad överlevnadstid påveckor eller några månader ska vårdas. På sina ställen finnssjukhusbaserad hemsjukvård eller också har primärvårdenbyggt upp någon form av stödfunktion. Inom kommunernasaknas dessvärre insikt i vad den palliativa vården står för.Sverige har dock ett avtal med EG medavseende på palliativ vård. En kommitté möttes i . Då definierade man och lyfte fram den palliativavården. Man framhöll också det viktiga i att palliativ vårdinte bara behövs inom cancervården utan även vid andrasvåra och obotliga sjukdomar.Hälso- och sjukvården i måste göras medvetenom behovet av att värna om även den döende patientensbehov. Symtomkontrollen inom den palliativa vårdenkräver läkarmedverkan. Vård i livets slutskede innebär fören döende människa en problemintensiv period som svensksjukvård , på många ställen, blundar för och somkommunerna inte har resurser att tillgodose. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över konsekvenserna avÄdelreformen i syfte att förbättra vården för människor ilivets slutskede.
mot · GG02So484 · 1993-01-26 00:00:00 — Hur mycket genetisk information skall vi tillåta oss?Dagens genteknik och biokemisk analysteknik ger oss storakunskaper om sambandet mellan våra gener och vårt liv.Enskilda människors genetiska uppbyggnad och eventuellaärftliga sjukdomar kan mycket enkelt plockas fram urvanliga blodprov eller genom andra enklasjukvårdsinsatser.Forskningen på detta område ger oss ovärderligakunskaper om människans fysiologi, sjukdomar som kan gåi arv och hur våra gener kan påverkas på teknisk väg. Dettaär ett område som måste handhas med stor varsamhet. Attbegränsa forskares möjlighet till ytterligare framsteg voreoförståndigt. Men bör regler finnas vad gäller denpersonliga integriteten för hur mycket information manskall delgivas vid ett sjukhusbesök.I det av Genteknikberedningen avlämnadeslutbetänkandet om gentekniken har många värdefullasanningar kommit till dagens ljus. Djur- och växtriket harvidrörts på ett omsorgsfullt sätt. Man kan dock efterlysa ettviktigt område för oss människor, nämligen vår sekretessvid t ex sjukhusbesök.Med tillgänglig kunskap och utrustning är det enenkel och nästan rutinåtgärd, att få fram all tänkbargenetisk information om en patient. Man kan t ex kommatill akutvården p g a olycksfall för omplåstring el dyl.Samtidigt kan man få fram information om ärftligasjukdomar, personlighet och beteende genom DNA-molekylen. Det kan inte vara rätt att efter gipsning av ettben resa hem med besked om andra sjukdomar someventuellt kan drabba senare i livet.Som patient, måste man ha rätt att bestämma, vad manvill veta om sin egen kropp . Man måste ägarätt att inte bli informerad om det man inte vill, eller orkarmed att bära.Även om sjukvården utgår från att alla vill vara eller blifriska, måste vi få ett regelsystem där patienten talar om vadman får göra med t ex överlämnat blodprov. Det är känt attforskning är förbjudet utan patientens medgivande. Men,som anförts, erbjuder en droppe blod ett stortinformationsflöde med dagens teknik.Regeringen bör tillse att dessa frågeställningar belyses iutarbetandet av propositionen för vilkenGenteknikutredningen 1992:82 ligger till grund.Propositionen bör innehålla riktlinjer för hur individensintegritet på detta område skall säkerställas, dels genom attklara riktlinjer arbetas fram för vilken information som fårtas fram om individen, dels för vilken information som gestill individen vid sjukhusbesök.Vi får aldrig bli så upptagna av forskningen i sig, att viglömmer bort att tillåta oss leva i ''lycklig okunnighet'', omvad som eventuellt kan komma att drabba oss. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att regeringen vidutarbetande av den kommande propositionen pågenteknikens område tillser att riktlinjer för vilkeninformation som skall få tas fram ur exempelvis blodprovutfärdas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att i den kommandepropositionen dra upp riktlinjer för lämpligainformationsgränser vid sjukhusbesök.
mot · GG02So490 · 1993-01-26 00:00:00 — Tobak är den främsta kända hälsorisken i Sverige.Över 10 000 människor dör i p g atobaksbruk, främst i cancer eller hjärtinfarkt.Cigarettrökning förkortar livet med i genomsnitt 15 år.Nästan alla dödsfall i hjärtinfarkt ärorskakade av tobaksbruk. Fler dör p g a tobaksbruk änsumman av dödsfall p g a trafikolyckor, alkoholskador,AIDS och våldsbrott. Tobak är också orsaken till mångaandra sjukdomar och framkallar därigenom mycketlidande.I tillkommer 30 000 nya rökare, detövervägande antalet bland ungdomar före ålder.Under de senaste åren har andelen rökare bland barn ochungdom ökat. Mer än var fjärde flicka och var femte pojkei årskurs 9 röker . Bruket av tobak inleds , närindividen inte är mogen för att bedöma riskerna. Tobak ärsedan beroendeframkallande och vanan svår att ändra.Tobaksreklamens främsta syfte är att locka till sig nyakundgrupper. En lång rad studier har visat att barn ochungdom är särskilt påverkbara av den reklamen.Att börja röka är förenat med obehag. Det krävs skickligreklam från producenterna och påtryckningar frånomgivningen för att trots detta etablera vanan. Att sedansluta röka är oändligt mycket svårare.Basen i arbetet för att minska tobaksskador ärsamhällets och organisationernas hälsoinformation. Denmotverkas effektivt av tobaksreklam.Det finns vetenskapligt väl underbyggd information attreklamen leder till ökat tobaksbruk och att tonåringar är ensärskilt lätt påverkbar grupp. I en analys över sambandetmellan reklam och tobaksbruk i 33länder har man funnit att vartobakskonsumtionen i olika länder matematiskt korreleradtill restriktionerna i tobaksreklamen. I de länder tobaksreklam är tillåten hartobakskonsumtionen ökat. I de länder där totalt reklamförbud genomförts varnedgången i tobakskonsumtion i genomsnitt snabbareän i de länder där man endast genomfört en begränsning.Det mest verksamma sättet att minska tobaksskador äratt vidta åtgärder som kan skydda de uppväxandegenerationerna från tobaksberoendet. Det verksammastebland dessa är att införa ett effektivt reklamförbud. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot tobaksreklam.
mot · GG02So491 · 1993-01-26 00:00:00 — Inom pågår en utveckling mot att öppnasjukvården för mångfald och ökad valfrihet för patientenoch personalen. För att patienterna skall känna trygghet idet nya systemet är det angeläget med enhetliga riktlinjerför tillsyn över olika former av sjukvårdsinrättningar. Så ärinte fallet för närvarande.Länsstyrelserna har att utöva den omedelbara tillsynenöver sjukvårdsinrättningar som bedriver sluten vård i annanän offentlig regi. har detta tillsynsansvaröver sjukvårdsinrättningar i offentlig regi.Sedan stadgan som reglerar verksamhetstillsyn överenskilda sjukvårdsinrättningar (enskilda vårdhemsstadgan)blivit antagen har förhållandena ändrats i . Vi harför närvarande i ca 20 enskildasjukvårdsinrättningar vid vilka bedrivs avanceradspecialistvård bl.a. avancerad kirurgi. Dessutom finns ilandet ca 100 enskilda sjukvårdsinrättningar för somatisklångvård och konvalescentvård, ca 135 för psykiatrisk vårdmer än 10 för vård av psykiskt sjuka barn. Länsstyrelsernasaknar expertis för att utöva tillsyn över dennamångfacetterade slutna vård.Det har varit angeläget med en översyn avbestämmelserna gällande enskilda sjukvårdsinrättningarför att anpassa dessa till den utveckling som har skett ochden utveckling som kommer. Man kan ifrågasätta om detbehövs en särskild stadga för enskildasjukvårdsinrättningar. De regler som kan behövas kansannolikt införas i den gällande hälso- och sjukvårdslagen.Detta för att få enhetliga regler för verksamhetstillsyn översjukvårdsinrättningar i hela landet.Inom socialutskottet aktualiserades ärendet /86. Vid förfrågan har det framgått attSocialstyrelsen redan då ansåg att den enskildavårdhemsstadgan är i behov av översyn. En sådan översynaviserades också av regeringen vid socialutskottetsförfrågan till . har därföravstått från att föra frågan vidare. Samma information harsocialutskottet fått vid förfrågan när ärendet återaktualiserades 1990 och senast 1992.Med hänsyn till den pågående utvecklingen inomsjukvården och riskerna som är förenade medverksamhetstillsyn som inte är anpassad till utvecklingen,bör ärendet behandlas skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skyndsam översyn avenskilda sjukvårdsinrättningar eventuellt genom enkomplettering av den gällande hälso- och sjukvårdslagen.
mot · GG02So492 · 1993-01-26 00:00:00 — De senaste årens utveckling mot mångfald, konkurrensoch ekonomistyrning inom sjukvården ställer helt nya kravpå kvalitetsuppföljning och kvalitetssäkring.Formellt har ansvar förkvalitetsuppföljning och kvalitetssäkring inom vården. Föratt anpassa myndigheten till dessa krav genomfördesregionalisering av verksamheten. Undertecknad bedömeratt detta var en utveckling i rätt riktning, men otillräckligtför att fylla dagens och framför allt framtidens behov.Det finns omfattande erfarenheter av mer utbyggt ocheffektivt fungerande system för kvalitetskontroll inomsjukvården bl.a i , ,, USA.I första hand bör krav ställas på producenterna att byggaupp system för strukturerad egenkontroll av sinverksamhet. Detta behöver dock kompletteras genomadekvat utbyggt och effektiv myndighetskontroll,förmodligen uppbyggd på regional bas. Dessutom krävs eneffektivt fungerande klagomur till vilken patienterna,anhöriga och andra kan vända sig för att klaga påotillfredsställande vård även p g a bristande resurser. Hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd har otillräckliga resurseroch alltför begränsade befogenheter och domstolarna harotillräcklig kompetens för att fylla den funktionen.En särskilt utsatt grupp är svårt och långvarigt sjuka ochgamla vilka ej sällan prioriteras lägre och har svårt att klaga.Det bör påpekas att ställt upp på enöverenskommelse med WHO att till 1990 ha ett fungerandekvalitetssäkringssystem i vården. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till nationell strategiangående kvalitetsuppföljning och kvalitetssäkring inomsvensk sjukvård,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av satsningar för attsäkerställa god kvalitet inom vård och omsorg.
mot · GG02So494 · 1993-01-26 00:00:00 — Elektrokemisk behandling av cancer Behandling av cancertumörer med sk elektrokemiskbehandling är inom den etablerade sjukvården en mycketlite känd och i hög grad ifrågasatt behandlingsmetod.Metoden som utvecklats av professor på i lärenligt uppgift ha tillämpats med framgång i ett stort antalfall. Metoden används också enligt uppgift på ett flertalsjukhus i behandlingen av cancertumörer går till så attelektroder under lokalbedövning förs in runt tumören somsedan utsättes för likström. Därvid säges en biokemiskprocess uppstå som kopplad till kroppens egen slutnaströmkrets leder till att tumören försvinner. Resultatetuppnås för det mesta ganska snabbt och hos 70--av de behandlade patienterna försvinner tumörenhelt.Behandlingen är förutom att den är billig också nästansmärtfri.Genom den svenska sjukvårdens misstro mot metodentvingas nu professor praktisera sin metodutomlands där den i högre grad har imponerat på forskarna.Det är naturligtvis helt omöjligt för andra än medicinskaexperter att avgöra om något positivt resultat av professorNordenströms likströmsmetod vetenskapligt kan beläggas.Icke destå mindre finns det uppenbarligen ett antalpatienter som hävdar att man blivit botade av dennabehandlingsmetod. Detta borde vara motiv nog för att fåmetoden vetenskapligt klarlagd.Det bör därför i detta syfte uppdras till Socialstyrelsenatt initiera en grundlig forskning kring professorNordenströms behandlingsmetod. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om den s.k.elektrokemiska behandlingsmetoden mot cancer.
mot · GG02So495 · 1993-01-26 00:00:00 — Enhetliga bestämmelser för manipulationsbehandling behandlade motionenSo458, som konstaterade, att efter drygt tvåårs vånda utfärdade föreskrifter och allmänna råd omlegitimerade kiropraktorers verksamhet. MenSocialstyrelsen ändrade också av givnadefinitioner och införde särbestämmelser i de svenskakiropraktorernas verksamhet jämfört med vad som gäller iövriga nordiska länder.Trots att kiropraktorerna genom legitimering givits etteget medicinskt yrkesansvar har deras yrkesutövninginskränkts med en åldersbegränsning. Endast personer över16 år får behandlas. Regeln gäller kiropraktorerna men inteandra kategorier inom samma behandlingssektor medingen, mindre omfattande eller annan utbildning.Som motiv anföres att den enskilde individen skall gesdetta skydd. Begränsningen i föreskriftertill kiropraktorerna har gjorts med hänvisning tillriksdagens beslut om legitimering. Det torde inte ha varitriksdagens mening att ensidigt och negativt utskilja dengrupp man just tillerkände ett yrkesmedicinskt ansvar frånövriga, som inte fått motsvarande erkännande. Behöverinte den enskilde skydd mot denbehandling dessa personer tillhandahåller? Bestämmelsenbygger på en klar inkonsekvens.Socialstyrelsen har inte heller kunnat ge referenser pådet expertutlåtande, som legat till grund för den infördaåldersbegränsningen, där ''vetenskap och beprövaderfarenhet'' åberopats. Denna referens har förgäves efterlyst i ett och ett halvtår!Istället talar om att nu utvärdera delegitimerade kiropraktorernas verksamhet. Detta initiativbygger inte på något riksdagsbeslut. Ett fullföljande avriksdagens intentioner i dess beslut av skullebättre gagna såväl patienter som yrkesutövare.Föreskrifterna borde i stället anpassas härtill ochsålunda inrikta sig på all legitimerad hälso- ochsjukvårdspersonal, dit kiropraktorerna numera räknas. Härbör en viss utbildningsnivå fastställas för övriga grupper avlegitimerad sjukvårdspersonal, som ägnar sig åtmanipulationsbehandling.Disciplinansvar och kontrollmöjligheter förtillsynsmyndigheten gör särbestämmelser onödiga. på frågan.I utskottsbehandlingen av nämnda motion kommenterasinte behovet av att samordna rättsreglerna med övrigaNorden vad gäller såväl legitimation som yrkesutövning. Ivåra grannländer tillämpas inga eller mer positivaåldersregler. har i ett internordisktsamarbete, kring samnordiska riktlinjer, möjlighet attjustera de otillfredsställande, svenska föreskrifterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samnordiska regler för delegitimerade kiropraktorerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att all legitimerad hälso- ochsjukvårdspersonal bör omfattas av föreskrifterna ommanipulationsbehandling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fastställdutbildningsnivå för manipulationsbehandling också förannan legitimerad sjukvårdspersonal som utövar sådan.
mot · GG02So497 · 1993-01-26 00:00:00 — Den medicinska utvecklingen på olika områden görstora framsteg. Lagstiftningen och lagstiftarna har svårt atthålla jämna steg med läkarvetenskapen. Den snabbautvecklingen ställer högre krav på politiker som handharlagstiftningen. Läkarvetenskapens mål är att medverka förbättrad livssituation för sjuka och människor medfunktionsstörningar. Lag 1984:1140 om inseminationmöjliggör för par där mannen är steril att skaffa barn. I defall kvinnan inte kan få barn på grund av att äggstockarsaknas och egen produktion av ägg ej kan ske men ärnormal i övrigt (äggledare, livmoder) finns det ingamöjligheter att i skaffa barn. Skälet till detta är attäggdonation inte är tillåtet enligt svensk lag. Avrätteviseskäl bör en analog rättstillämpning ske påspermiedonation och äggdonation. Jag anser därför att detär hög tid att frågan om äggdonation tas upp för förnyadutredning och ställningstagande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av äggdonationer.
mot · GG02So498 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen har i proposition 1991/92:38 Inriktning avden ekonomiska politiken redovisat sin strategi för statensförmögenhetsförvaltning. En viktig del i denna strategi äratt staten endast i undantagsfall bör uppträda som ägare avverksamheter som har kommersiella förutsättningar. mellan staten och Apoteksbolaget skall bolaget medensamrätt bedriva detaljhandel med läkemedel. Det nugällande avtalet mellan staten och Apoteksbolaget löper utden om det sägs upp av någon av parternasenast . Avtalet bör av konkurrensskäl inteförlängas och en annan ordning för distribution avläkemedel bör gälla. Receptfria läkemedel skall kunnaförsäljas i vanliga livsmedelsaffärer. Läkemedel belagdamed recept skall distribueras av apotek. Apoteksrörelseskall kunna bedrivas av den som är behörig att handhaläkemedel såsom apotekare, farmaceuter samt kemister. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa Apoteksbolagetsmonopol.
mot · GG02So499 · 1993-01-26 00:00:00 — Ökad frihet från tobak Allt fler inser numera de stora hälsorisker det innebär attbruka tobak. Insikten har ökat om de betydande risker detinnebär att använda detta s.k. njutningsmedel. En mängdolika sjukdomar kan bli följden, varav lungcancer ochhjärtinfarkt endast är två exempel.Därför är det angeläget att åtgärder vidtagas för attminska tobaksrökning, såväl aktiv som passiv. Ingen börmot sin vilja rökbemängd luft. Det borde vara enrättighet att slippa behöva andas in sådan luft. Inte hellerbör någon genom reklam lockas att köpa och användatobak. Likaså bör åtgärder vidtagas för att barn ochungdom låter bli att röka.Passiv rökning är en hälsofara. Det är inte endastskadligt att aktivt röka, utan också att vistas i lokaler därandra röker. Det var länge en självklarhet i mångasammanhang att icke-rökare hade att anpassa sig ochacceptera att de i offentliga sammanhang fick vistas där pårökarnas villkor. En omsvängning har visserligen skett, meninte i tillräcklig omfattning. På grund av den långsiktigt såstora hälsofaran borde alla offentliga lokaler vara rökfria.Därför bör åtgärder i detta syfte vidtagas.En annan åtgärd för att minska tobaksbruket är attförbjuda reklam. Med hänsyn till den stora roll reklamenspelar, borde sådan inte vara tillåten.Slutligen vad gäller barn och ungdom är det av stor viktatt dessa inte inspireras till att skaffa sig tobak. Givetvis gårdet inte, så länge tobak finns i samhället, att hindra någonfrån att använda tobak. Däremot kan ett köpförbud förpersoner vara ett medel för att motverkabruket. Därför bör åtgärder härom vidtagas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder mot passivrökning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot tobaksreklam,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om köpförbud för ungdomar under18 år.
mot · GG02So502 · 1993-01-26 00:00:00 — Rätten att få veta kön kan blivande föräldrar genom ultraljud ellerfostervattensprov få reda på det blivande barnets tillstånd.Provet kan i vissa fall ge underlag för att kvinnan (deblivande föräldrarna) väljer att abortera fostret. Ett skäl fördetta kan vara att fostret uppvisar allvarlig skada, sjukdomeller missbildning.Kvinnan (de blivande föräldrarna) kan också, efterfråga, få veta fostrets kön. Det kan ju också ha sin speciellabetydelse om det blivande barnet riskerar att få en svårärftlig sjukdom som drabbar bara ett visst kön.Detta innebär också att kvinnan (de blivandeföräldrarna) kan besluta sig för abort av andra skäl änstrikt medicinska, exempelvis om hon (de) önskar ett barnav ett visst kön. Detta missbruk av fosterdiagnostiken skeri endast litet antal fall, men dagens lagstiftning möjliggördenna könsdiskriminering.Detta är enligt svensk humanistisk uppfattning felaktigtoch bör av vårt samhälle klart fördömas. (Docent , sekreterare i samrådsgruppenför etiska frågor vid i , i ettyttrande över utredningen)Vi anser att lagstiftningen måste ändras. Läkare bör inteha rätt att delge modern (de blivande föräldrarna) fostretskön, om inte strikt medicinska skäl talar för det.Vid 1990/behandlades en motion som tvåav oss skrivit (So519). Utskottet uttalade ''att denmedicinska utvecklingen inte får leda till etiskt oacceptablakonsekvenser'', vilket beslutade att som sinmening ge regeringen till känna. Då inget hänt i fråganfinner vi nu skäl att upprepa våra krav. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att få veta kön.
mot · GG02So503 · 1993-01-26 00:00:00 — Sjukvårdens kostnader för alkoholmissbruket ''Hälsa 2000'' är det program som WHOsEuroparegion lagt fram. Målsättningen är ambitiös. WHOhar dessutom i European AlcoholAction Plan ytterligare markerat angelägenheten av attmotverka alkoholvanornas inverkan på hälsan.Medvetenheten om hälsoeffekterna av vad vi äter ochdricker har ökat. Flera motionerar och många har slutatröka för att nå bättre livskvalitet.Den belastning som exempelvis alkoholrelateradesjukdomar utgör för svensk sjukvård är ofta föremål fördiskussion. Det finns svårigheter med exakta definitioneroch avgränsningar, men att kostnaden inte understiger 10miljarder är uppenbart.Var fjärde sjukhussäng upptas av någon medalkoholframkallad skada eller sjukdom, är ett vanligt mått.Den av forskningen vedertagna uppfattningen omsambandet mellan totalkonsumtion och skador innebär attminskad alkoholkonsumtion i befolkningen medgeromfattande omprioriteringar i vården, varvid bl.a. köer kankortas eller avskaffas.Det finns ingen landsomfattande, heltäckande studie avalkoholens kostnader för sjukvården. Folkhälsoinstitutetbör ta initiativ till en sådan undersökning. Envetenskaplig kartläggning skulle ge utgångspunkter förlångsiktiga spareffekter inom den offentliga verksamhetenoch vara välgörande för debatten om vad medborgarna fårut från den gemensamma vårdsektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ensjukvårdsekonomisk studie av alkoholvanornas verkligabelastning på sjukvårdsapparaten och kostnaderna fördetta.