mot · GG02Jo238 · 1993-01-26 00:00:00 — När blir EG-medlem kommerlivsmedelsmarknaden att radikalt förändras. Utbudet avutländska livsmedel kommer att öka. För att Sverigesjordbruk och livsmedelsindustri ska klara konkurrensenmåste importökningen balanseras av svensk export och ettökat marknadstillträde.Svenskt jordbruk domineras av animalieproduktion därmjölk, mejeriprodukter, nöt- och griskött dominerar.Animalieproduktionen svarade för 18 miljarder avjordbrukets totala intäkter på 28 miljarder. Två tredjedelarav de heltidssysselsatta jordbrukarna har mjölkproduktion,i vissa län mer.I och som är landets mesthusdjurstäta finns i vardera länet av landetsmjölkkor. län svarade för av det totalavärdet för rikets animalieprodukter, närmare 1,5 miljarderkr. Genom multiplikatoreffekter i övriga led ilivsmedelsnäringen uppgår värdet av den samladeproduktionen till långt högre belopp.För län, där jord- och skogsbruk direkt ellerindirekt sysselsätter av den yrkesverksammabefolkningen, är konkurrensneutraliteten gentemotomvärlden avgörande för utvecklingen av länets jordbrukoch förädlingsindustri. Eftersom av jord- ochskogsfastigheterna ägs av enskilda med stort inslag avkombinationen jord/skog är ett livskraftigt jordbruk viktigtför den regionalpolitiska balansen i sydöstra . Dennegativa lönsamhetsutvecklingen i skogsbruket harförstärkt effekterna av försämringarna inom jordbruket.Regeringen har uttalat att ska ha ett starkt ochkonkurrenskraftigt lantbruk den dag då vi blir medlemmari EG. Enligt min mening innebär det att södra och mellanbygder samt och skallomfattas av ett stödområde motsvarande det som finns iEG. Det är angeläget att i EG-förhandlingarna förfram den frågan med kraft. Bakgrunden är att dessaområden genom sämre klimat, struktur och småmöjligheter till alternativ produktion har fördyringar iproduktionsledet, som är att jämföra med situationen isödra , i förhållande till slättbygd.På finns av arbetstillfällena i direktjordbruksverksamhet vilken därför självklart är av enmycket stor betydelse för sysselsättningen.Ett kombinerat djur/arealstöd är en förutsättning för attjordbruket ska förbli en livskraftig näring i dessa bygder.Inte minst gäller detta för att bevara den biologiskamångfalden i odlingslandskapet i enlighet med detjordbrukspolitiska beslutet från 1991.Ett rimligt mål bör vara att svensk jordbruksproduktionligger i nivå med konsumtionsutrymmet i landet.Årsmånsvariationer och svängningar i konsumtionen lederdå till att tillfälliga överskott måste kunna avsättas på deninternationella marknaden, om inte priset till producentenskall sjunka till en oacceptabel nivå. Prispress i primärledetverkar enligt utredningar inte slå igenom ikonsumtionsledet, varför ensidiga sänkningar avgränsskyddet är ett ineffektivt instrument för att sänkamatpriserna. Svensk jordbruksproduktion har strävat efteratt hävda en fortsatt ambitiös kvalitets- och miljöprofil inomjordbruket. Sämre konkurrensvillkor än för bönderna inomEG hotar denna målsättning.Redan i dag ökar importen av t.ex. kött till medstöd av exportbidrag från det exporterande landet och/ellerEG. Det gäller även från länder med klart lägre krav påkvalitet och etik i djurhållningen. tillnovember ökade importen av nötkött till24,, vilket är av totalanötköttskonsumtion. Grisköttsimporten ökade undersamma tid till vilket är av den svenskakonsumtionen. Ca hälften av importen kommer frånDanmark.Detta har lett till stora prissänkningar i primärledet ochdärmed ett stort intäktsbortfall för svenskasvinproducenter.Enligt jordbruksbeslutet skall svenskt grisköttavsättas på den svenska marknaden. Med hjälp av EGsexportbidrag kan bl.a. överskottet av danskt grisköttdumpas i , med denna prispress på svenskaproducenter som följd. Man kan fråga sig om detta varavsikten med denna del av jordbruksbeslutet.Med hänsyn taget till pris- och kostnadsutveckling 1993,1992 års torka, föreslaget arealbidrag och trädeskravet på15 % är det mycket som tyder på att ersättningen för egetarbete och eget kapital kommer att minska mycket drastisktför merparten av jordbrukare , t.o.m. negativaresultat.Länsstyrelsen i län uppger att en typgård i länetmed 50 mjölkkor förlorar ca för varje 10-öring sommjölkpriset faller. För en typgård med svinproduktion med40--45 suggor räknar man med en minskning av ersättningenmellan 1991 och 1993 med 2/3, från 133 000 till 46 000. Dettaär alarmerande siffror och understryker betydelsen avproduktionsbalans och exportmöjligheter.EG-anpassningen av svenskt jordbruk bygger bl.a. påatt prissänkningar skall kompenseras med motsvarandekostnadssänkningar. Den sänkning av införselavgiften påproteinfodermedel som gjorts hardock till stora delar neutraliserats av kronans depreciering.Samma sak gäller prisregleringsavgiften. En förstärkning avexportbidragen för kött och införande av exportstöd förmjölkprodukter borde därför tas upp till nytt övervägande.Finansiering skulle kunna ske via importavgifterna förmotsvarande produkter.Svensk hårdost har erkänt hög kvalitet, men ostexportär i princip omöjlig som en följd av 1990 årsjordbruksbeslut. Riksdagsbeslutet baserades då på ettförväntat snabbt . Detta avtal är ännu inteundertecknat och består de stora skillnaderna iexportstöd mellan jordbruket i och EG. Deförutsättningar som förelåg i samband med detjordbrukspolitiska beslutet har således ändrats. Trotsdetta ha de delar av beslutet som rör exportstöd förmjölkprodukter genomförts. Diskrepansen mellan svenskainförselavgifter och exportstöd inom EG för exempelvis ostär av den omfattningen att det är lönsamt att exportera tillSverige. Av förklarliga skäl har svenska livsmedel svårt atthävda sig på den gemensamma marknaden och kommer vidett svenskt EG-inträde att ha alltför små marknadsandelar.Det finns säkert ytterligare möjligheter tilleffektiviseringar inom svensk livsmedelsproduktion, inteminst i förädlingsleden, men enbart rationaliseringar räckerinte för att få en balans i marknadsförutsättningarna. Manmå vara kritisk till subventionssystemen i EG, men finnsde. har en mycket hög ambition vad gäller EG-anpassning på olika områden. Det är viktigt att detta gälleräven basnäringarnas förutsättningar. Ska vi uppfylladeklarationen om ett livskraftigt svenskt jordbruk vid EG-inträde torde det vara nödvändigt att redan innan inträdeti större utsträckning acceptera även EGs i sig tveksammasubventionssystem för jordbruket.Som EG-anhängare är jag mycket angelägen om attbevara ett livskraftigt svenskt jordbruk, därför att detta kanbli direkt avgörande för att befolkningen i landsbygden skallrösta för ett svenskt EG-medlemskap i denkommande folkomröstningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukets situation i södraSveriges skogs- och mellanbygd samt på ochGotland,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av en snabbareEG-anpassning av svenskt jordbruk.