mot · GH02N12 · 1993-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:40 Småföretagsutveckling Regeringens proposition om småföretagsutvecklingDen utredning som ligger till grund för regeringensproposition om småföretagsutveckling (prop. 1993/94:40)hade som uppgift att föreslå en avveckling avutvecklingsfonderna. Detta sades inte uttrycklingen idirektiven, men andemeningen var helt klar.Utredningsmannen kunde dock relativt snabbt konstateraatt en total avveckling av utvecklingsfonderna skulle skapastora problem för småföretagsverksamheten. Det förslagsom las fram avvek därför från intentionerna i direktiven.Dessvärre hade förslagen i övrigt en hel del brister till följdav den låsning som direktiven innebar.Enligt vår uppfattning innebär propositionen attnäringsministern gör ytterligare en reträtt i fråga omutvecklingsfonderna. Nuvarande utvecklingsfonder skallvisserligen avvecklas, men skall uppstå igen i nyskepnad. Denna omvändelse i synen påutvecklingsfondernas verksamhet är positiv.Regeringens proposition har dock en del allvarligabrister.Den innebär för det första en kraftig centralisering avnäringspolitiken. Småföretagarens nätverk bygger på denlokala och regionala nivån. Vi socialdemokrater anser attdet inom varje region skall finnas en organisation därsmåföretagaren kan få tillgång till information, stöd ochrådgivning. För att åstadkomma detta krävs att landstingoch kommuner blir en integrerad del av näringspolitiken.Regeringens förslag motverkar ett engagemang från dessaparter.Propositionen innebär för det andra attsamordningsproblem kommer att uppstå på central nivå.Det finns nu ett stort antal aktörer med uppgifter ismåföretagspolitiken. Regeringen verkar inte helt klar överavgränsningen mellan dessa aktörer. För småföretagarenkan det bli ett helt oöverskådligt system.Vi utvecklar vår kritik och redovisar ställningstagandeni följande avsnitt. Vi använder begreppet''utvecklingsfonder'' även för den nya organisation somföreslås.2. Våra ställningstaganden 2.1 Verksamhetsinriktning och organisationVerksamhetens mål och målgruppUtvecklingsfondernas verksamhet bör enligtpropositionen även i fortsättningen bestå av öppeninformation, rådgivning samt strategisk företagsutvecklingoch finansiering. Målgruppen skall vara företag med mindreän 200 anställda och då främst företag med mindre än 50anställda. Informationsoch rådgivningsverksamheten börvara öppen för alla branscher och typer av företag. För demer resurskrävande insatserna företagsutveckling ochfinansieringsverksamhet bör målgruppen bestå främst avföretag med lönsamhets- och tillväxtpotential, såledesföretag som har betydelse för den regionalanäringslivsstrukturen.Utöver vad som angetts i propositionen om mål ochmålgrupp för verksamheten, vill vi socialdemokraterunderstryka vikten av att utvecklingsfonderna och andraoffentliga aktörer bidrar till att få till stånd en förnyelse avsvenskt näringsliv. industriella bas i kunskaps- ochforskningsintensiv industri måste stärkas. Detnäringspolitiska stödsystemet måste därför ge företräde åtteknik- och kunskapsbaserat företagande. Det är särskiltviktigt att stödja industriföretag med exportpotential.För många småföretag finns naturliga kontaktpunktermed den akademiska världen. Men detta gäller ingalundaalla. Det är viktigt att utvecklingsfonderna har ett närasamarbete med universitet och de regionala högskolorna.Fonderna, som har daglig samverkan med småföretag, börstimulera till kontakter mellan dessa företag och högskolan.Småföretagen kan höja sin kompetensnivå genom attanställda deltar i utbildning och samverkar med forskare.Högskolan kan å sin sida få ökad verklighetsanknytning i sinundervisning och FoU.På den regionala nivån finns i allmänhet en omfattandekompetens på det ekonomiska området. Däremot finns härinte alltid kapacitet till analys av tekniska faktorer, somt.ex. företags produktionsplanering, bedömning avprodukters innovationsgrad, aktuell miljöteknik m.m. Vitror att det är viktigt att fonderna i ökad utsträckningkombinerar den ekonomiska kompetensen med teknisksakkunskap. Denna kombination är viktig bl.a. för att rättkunna bedöma företags utvecklings- ochlönsamhetspotential.För att stödja teknikbaserat företagande är det viktigt attutnyttja den resurs som den s.k. STATT-verksamheten() utgör. STATT-verksamheten, som finns över hela världen, bör kunna varaen viktig teknikspridare till svenska småföretag.Verksamheten bör vara helt inriktad på att tillfredsställa demindre- och medelstora företagens behov.Det är viktigt att stimulera till nyföretagande, men detär om möjligt än mer betydelsefullt att satsningar görs föratt få etablerade småföretag att växa. Det är ettgrundproblem i den svenska näringsstrukturen att vi har såfå medelstora företag. Fler företag måste passera detrösklar som förhindrar expansion. Det finns ett antalframgångsrika s.k. tillväxtföretag som har vuxit.Dessa företag finns spridda över hela landet. Det ärangeläget att erfarenheterna från dessa tas till vara. Här börde regionala bolagen kunna spela en viktig roll sominformationsförmedlare.När det gäller verksamhetens innehåll menar vi att detär viktigt att de regionala bolagen fungerar som enprofessionell förmedlare av konsulthjälp. De regionalabolagen skall sålunda inte bygga upp omfattande egna fastaresurser för konsultverksamhet. Vidare vill vi understrykavikten av att verksamheten särskilt befrämjar kvinnorsföretagande.Småföretagens internationalisering bör befrämjas. Vivill erinra om att vi föreslagit att anslåsför att stödja småföretagens introduktion på dengemensamma marknaden i . Dessa medel börhanteras i den nya organisationen för utvecklingsfonderna.OrganisationI propositionen föreslås att organisationen medutvecklingsfonderna byggs upp med aktiebolag som form.Ett moderbolag och ett antal regionala bolag bildas.Moderbolaget bildas av staten i samverkan mednäringslivets organisationer. Staten föreslås haägarmajoritet i såväl centralt som regionala bolag.Uppdelningen i ett centralt och ett antal regionala bolaginnebär såväl för- som nackdelar. Det är en fördel med enmodell som kan kombinera finansiell styrka, nationellsamordning och decentralisering i en samlad organisation.Det finns dock risker för uppsplittring på central nivå. Viställer oss frågande hur det centrala bolaget skall samordnasin verksamhet med . Det är här viktigt att finnaformer för en väl fungerande samverkan. Vi förordar därföratt det centrala bolaget skall läggas under NUTEK.Vi delar uppfattningen att det centrala bolaget skall varastatligt majoritetsägt och regeringen bör därför tillsättastyrelse. Grundprincipen för ägarförhållanden ochstyrelserepresentation är att de som tillskjuter aktiekapitalockså ges inflytande därefter. I princip bör det vara öppetför andra aktörer att ha minoritetsposter i det centralabolaget. bör få inflytande i detcentrala bolaget. I styrelsen bör ingå personer som har enbred kompetens och erfarenhet av företagssamhet ochnäringspolitik.I frågan om ägande och inflytande av de regionalabolagen vill vi bestämt avvisa regeringens förslag. Det ärutomordentligt viktigt att decentraliseringen är stark inomnäringspolitiken. Det finns ett näringspolitiskt intresse avatt få så bred uppslutning som möjligt kring fondernasverksamhet. Småföretagaren har sin bas i detlokala/regionala samhället. Det är därför fel att anlägga detcentralistiska perspektiv som regeringens förslag innebär.Landstingen har i det nuvarande systemet ett betydandeinflytande över verksamheten. Landstingen skjuter årligentill ca till rådgivnings- ochinformationsverksamheten.Regeringsförslaget innebär att man visserligen bjuder inandra aktörer att delta i den nya organisationen, men gör det med armbågen. De är välkomna att skjuta tillmedel, men de är för alltid utestängda från att få majoriteti de regionala bolagen. Staten skall enligt propositionenalltid ha majoritet i de regionala bolagen. Med en sådanattityd är det sannolikt att flera landsting drar sig urverksamheten, med bortfall av resurser som en konsekvens.Detta gynnar knappast småföretagsverksamheten.Vi menar att regeringens centralistiska syn är felaktig. Vivill ånyo understryka att näringspolitiken måste ha enregional och lokal förankring. Närings- och företagsstrukturskiljer sig mellan olika regioner. Detta innebär att det måstefinnas utrymme för regionala variationer när det gällerorganisation. Det är rimligt att anta att det också av andraskäl kan finnas skillnader i intresse att delta i verksamheten.Vi anser därför att det centrala bolaget skall kunna väljade regionala lösningar som ger bäst effekt försmåföretagsverksamheten. Riksdag och regering skall intei detalj binda verksamheten så att en och samma strukturmåste gälla i alla regioner. Vi vill för vår del betona attägarna till de regionala bolagen skall göra långsiktigaåtaganden att tillskjuta medel till den löpandeverksamheten.De regionala bolagen ingår som ett instrument i densamlade näringspolitiken. För klarhetens skull börframhållas att bolagen inte skall räknas som kommunalabolag, vilket annars skulle innebära näringspolitiskarestriktioner.Till styrelsen bör utses personer som har bredkompetens och erfarenhet av företagssamhet ochnäringspolitik. Styrelseledamöterna skall ha en godförankring i det lokala/regionala näringslivet.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som nuanförs om ägarförhållanden och styrelserepresentation i deregionala bolagen. I den mån lagändringar krävs för att deregionala bolagen inte skall räknas somkreditmarknadsbolag, bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag till sådan reglering.Den nya organisation som byggs upp måste, somnämnts, kombineras med ett aktivt ansvar för den statliganäringspolitiska aktören, . Myndigheten skall ävenha ansvar för en aktiv uppföljning och utvärdering av dennya organisationen. Verksamheten skall efter entreårsperiod genomgå en grundlig utvärdering.Vi socialdemokrater saknar i propositionen etthelhetsgrepp på kapitalförsörjningsfrågor. Regeringen harnu redovisat fyra olika förslag, somalla berör kapitalförsörjning. Förutom den nu liggandepropositionen har det gällt bildandet av riskkapitalbolagenAtle och , omvandlingen av Industrifonden till enIndustri- och nyföretagarfond samt bildandet av s.k.teknikbrostiftelser. Enligt vår uppfattning har dessa förslaglagts fram utan analys av de olika aktörernas inbördessamband. Så skulle t.ex. riskkapitalbolagen komma små-och medelstora företag till godo. Detta har inte blivit fallet.Industrifonden har haft en mycket väl fungerandeverksamhet, men ombildades likväl och fick ansvar förnyföretagarlån. Mot bakgrund av nu liggande förslag omutvecklingsfondernas framtid finns anledning att ifrågasättaom regeringen är klar över avgränsningen mellan deinsatser som olika aktörer skall göra. För småföretagarenmåste det statliga stödsystemet te sig alltmersvåröverskådligt.Det som i första hand borde vara naturligt är att se vilkasamordningsmöjligheter som finns mellan Industri- ochnyföretagarfonden och det nybildade centrala och deregionala bolag som finns i den nya organisationen avutvecklingsfonderna. Här bör finnas möjlighet till en ökaddecentralisering, bl.a. handhavande av s.k. nyföretagarlån.Riksdagen bör nu kunna ta ställning till dengrundläggande organisatoriska strukturen avutvecklingsfonderna. Regeringen bör dock efter det attNUTEK genomfört sin utvärdering återkomma tillriksdagen med redovisning av vilkasamordningsmöjligheter som finns.2.2 FinansieringsverksamhetEnligt propositionen skall de regionala bolagen fortsättamed utvecklingsfondernas verksamhet att bedrivafinansiering på hög risknivå och i olika former. Den inleddareduktionen av lånekapital skjuts upp. De regionalabolagen bör kunna disponera ett belopp om 2,5 miljarderkronor (inte som det sägs ipropositionen). Avkastningskravet på verksamhetenuttrycks som att moderbolaget och de regionala bolagen pålång sikt skall bevara det samlade kapitalet realt intakt.Vi socialdemokrater delar uppfattningen att den tidigarebeslutade indragningen av medel från fonderna inte skallgenomföras. Enligt vår uppfattning är situationen påkapitalmarknaden så svår för småföretagen att ytterligaremedel bör tillskjutas den centrala lånefonden. Vi föreslåratt den ökas med ca , vilket ger entotalvolym på . Finansiering bör skegenom delförsäljning av statens innehav av aktier i ochBure (se nedan).Enligt vår uppfattning bör, i det decentraliserade systemvi förespråkar, de regionala bolagen ha stor frihet att arbetamed olika finansieringsformer. Denna möjlighet tillflexibilitet bör inte begränsas, vilket propositionen delvisgör i fråga om användande av amorteringslån. Det är dockviktigt att verksamheten följs genom löpandeuppföljning.De regionala bolagens finansieringsverksamhet kommertill stor del att ske i faser och med risknivåer där andraaktörer inte går in. Avkastningskravet på lånefonden börsättas så lågt att de regionala bolagen inte förhindras attsatsa på nya produkter och nya företag. Detta innebär attdet föreslagna avkastningsmålet -- att hålla fonden realtintakt -- kan vara alltför högt ställt. Om målet istället sättstill att fonden nominellt skall bevara sitt kapital skapasstörre utrymme för nysatsningar.Det är viktigt att det utarbetas tydliga kriterier förfördelning av låneramar till de regionala bolagen.2.3 Överföring av aktier i och BureI propositionen föreslås att staten överför huvuddelen avsina aktier i och till det nya centrala bolaget tillIndustri- och nyföretagarfonden och till sju s.k.teknikbrostiftelser.Vi motsätter oss detta förslag. Atles och Bures uppgift äratt på affärsmässiga grunder göra investeringar i etableradeföretag som har goda utvecklingsmöjligheter.Verksamheten kommer inte småföretagen tillgodo. Deinvesteringar som riskkapitalbolagen gör går till större ochmognare företag. Den strikta affärsmässigheten och dethöga avkastningskravet gör dessutom att verksamhetenfortlever även utan statens medverkan.Vi anser att statens insatser i första hand bör göras i faserdär kapitalförsörjningen annars inte kommer till stånd.Utvecklingsfondernas verksamhet riktar sig mot företag ibehov av ''mjuk'' finansiering, vilket är former somvinstsökande riskkapitalbolag inte erbjuder. Vi menardärför att de statliga medel som finns i och görbättre nytta i utvecklingsfondernas verksamhet.Vi föreslår därför som ett första steg att staten säljer av aktierna i och och tillför de medel mandärvid får in till den centrala lånefonden. och haridag, enligt propositionen ett marknadsvärde på 4,4miljarder kronor. En försäljning av bör såledesinbringa ca . Försäljningen bör sketidsmässigt anpassat så att det ger staten maximala intäkter.Vi vill i detta sammanhang även erinra om tidigaresocialdemokratiska förslag att låta AP-fonden köpa aktierför ytterligare . Denna utökadeplaceringsrätt bör uttryckligen gälla aktieköp i mindre ochmedelstora företag. Avkastningskravet för AP-fonderna äroch skall vara högre än för utvecklingsfondens kapital. AP-fondernas placeringar kommer därför i stor utsträckning attrikta sig mot andra faser i företagens livscykel än vadutvecklingsfonderna gör. På det sättet kan AP-fondernaskapital bli ett viktigt komplement till utvecklingsfondernaslånekapital.2.5 Övriga frågorEnligt propositionen skall regeringen senast i december1993 säga upp avtalen med landstingen. Den formellaavvecklingen av stiftelserna kan innebära att personalensägs upp redan i höst.Det finns enligt vår uppfattning en stor risk attverksamheten i utvecklingsfonderna blir lamslagen intilldess att den nya organisationen träder i kraft. Strategisktviktiga medarbetare kan komma att hoppa av i den osäkrasituation som råder.Regeringens förslag innebär att det finns risk att fleralandsting drar bort sin nuvarande del av finansieringen (f.n.ca ). Därigenom skulle även bortfallamedel för att finansiera flera av de totalt 560 anställda somidag finns på utvecklingsfonderna. Därtill kommmer detfaktum att regeringen innevarande budgetår skurit ned destatliga anslagen till utvecklingsfonderna med 20 %.Det förslag vi lagt i det föregående om bättre inflytandeför landsting bör kunna leda till att landstingen bibehållereller till och med ökar sin finansiering. Staten bör för attbefrämja småföretagandet bibehålla nuvarande nivå påanslagen till fonderna.Regeringen bör inleda samtal med Landstingsförbundetför att göra övergången för personalen så mjuk som möjligt.Vi anser det dock rimligt att de verkställande ledningarna iutvecklingsfonderna sägs upp.Vi vill avslutningsvis ånyo starkt understryka vikten avatt i näringspolitiken anlägga ett decentralistiskt synsätt.Regeringens proposition andas misstro mot denregionala/lokala nivåns förmåga att vara en part inäringspolitiken. Ett exempel på detta är närnäringsministern i propositionen t.o.m. ger anvisningar omhur de regionala bolagen skall anordna sin telefonservice.Detta kan knappast vara ett ansvar för riksdag och regering,utan sådana frågor måste med förtroende lämnas till denoperativa nivån. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regerigen till kännavad i motionen anförts om mål och målgrupper förverksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ägarförhållanden ochstyrelserepresentation i de centrala och de regionalabolagen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisation av verksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll i verksamheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering avsamordningsmöjligheter mellan olika aktörer,6. att beslutar att avkastningskravet på den s.k.lånefonden skall sättas i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att hos regeringen begär att statensaktieinnehav i förvaltningsbolagen säljs ochatt intäkter från försäljningen förs till lånefonden i enlighetmed vad som anförs i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållna statliga resurser tillutvecklingsfonderna.