mot · GG02A721 · 1993-01-26 00:00:00 — Förekomsten av s.k. fallskärmsavtal, d.v.s. civilrättsligaavtal och pensionsvillkor som ger vissa högrebefattningshavare i näringsliv, bankvärld och offentligverksamhet livslånga trygghetsgarantier, har med rättaupprört en stor allmänhet. Kritiken får extra tyngd då denförs fram i en ekonomisk verklighet som innebär att mångamänniskor blivit arbetslösa. tillskansar sig andramänniskor i höga befattningar oerhört generösaavgångsvederlag som inte står i någon som helst rimligproportion till vederbörandes arbetsinsatser. Det blir ju motdenna bakgrund omöjligt att skapa förtroende för ennödvändig åtstramningspolitik, om de som fattar beslutenlever i en annan verklighet än de som drabbas av dessabeslut. Särskilt svåra trovärdighetsproblem kan uppståinom offentlig verksamhet och föreningsliv omförtroendevalda politiker och fackföreningsföreträdare idetta avseende inte ''lever som de lär''.Bankvärld och näringslivOlika typer av s.k. fallskärmsavtal har blivit alltvanligare . Inom privat företagsamhetåberopas ofta att det ibland finns behov av skydd mot attviss företagsinformation inte hamnar i konkurrenternashänder. Fallskärmsavtalen inom den privata sektorn kanföljaktligen innehålla bestämmelser om en viss''karantäntid'' för en anställd före övergången till en nyanställning hos en konkurrent. För att kompensera denanställde för ett sådant tillfälligt yrkesförbud skrivsfallskärmsavtal med ekonomiska garantier i form av t.ex.full lön efter avgången plus eventuelltandra förmåner som pension, fri bil etc. Behovet avfallskärmsavtal sägs också bero på brist på annatanställningsskydd.Tre tidigare bankdirektörer i Nordbanken erhöll i formav fallskärmsavtal ca 65 miljoner sammanlagt, varav en avdirektörerna ensam fick . Dessaavtal granskas av f.d. regeringsrådet . Attreaktionerna mot just dessa avtal blivit särskilt starkasammanhänger naturligtvis med att direktörerna i fråga inteutmärkt sig för någon särskilt skicklig yrkesutövning.Berörda banker har försatt sig i en situation där de inte påegen hand kan infria ingångna förbindelser till vanligasparkunder utan måste vända sig till staten ochskattebetalarna för att få hjälp. Därmed blir det juskattebetalarna som får betala fallskärmsavtalen. Närdärför staten nu går in och räddar bankerna medskattebetalarnas pengar finns det särskild anledning attkräva att bankerna försöker begränsa sina förluster. Dettaborde inte få ske enbart genom att ett stort antal vanligabankanställda säges upp utan också genom att se till attfallskärmsdirektörernas avtal prövas i rättslig ordning.Statlig verksamhetOckså på det statliga området förekommer ett stort antalmer eller mindre generösa fallskärmsavtal. Förpensioneringen av tjänstemän med förordnandetjänster(generaldirektörer, landshövdingar m.fl.) gäller, på grundav dessa tjänsters särskilda karaktär, andra villkor än förden vanliga statliga tjänstepensioneringen. Dessatjänstemän har rätt till pension även , enligtsärskilda regler om pensionsbelopp och tjänstetid enligtförordningen (1991:1160). Förordnandepensionen kansägas vara ett slags fallskärmsavtal för den statligt anställde.Till chefen för , och Arbetslivsfondenutgår ej förordnandepension. För dessa chefer gällerindividuella avtal om avgångsvederlag samt vanligapensionsregler. De tio högst betalda generaldirektörernafår pensioner på mellan 30.000 och imånaden under resten av sina liv.Kommuner och landstingFör kommuner och landsting finns de centrala avtalensAllmänna bestämmelser (AB) och pensionsavtalets (PA-KL) bestämmelser om särskilt visstidsförordnande ochvisstidspension. Dessa pensionsbestämmelser är en form avfallskärmsavtal. Arbetstagaren har nämligen, omarbetsgivaren inte vill förlänga förordnandet, rätt till s.k.visstidspension. Den innebär, oberoende av arbetstagarensålder, att en summa motsvarande viss del av aktuell lönerhålles i pension fram till den verkliga ålderspensionen.Efter 6 års visstidsförordnande erhålles och efter 12års förordnande maximala 2/3 av lönen i visstidspension. År1985 gavs arbetstagaren även rätt till visstidspension omhan/hon säger upp sig själv efter 12 år.Utöver vad de centrala avtalen ger så har enskildakommuner ytterligare spätt på förmånerna genombetydande löneförhöjningar samt ytterligare förmåner somt.ex. pensionsförsäkringar.Enligt uppgifter från TT har mer än hälften av Sverigeskommuner fallskärmsavtal för sina högre tjänstemän.Sammanlagt har uppemot 800 kommunala tjänstemänsådana avtal. Det visar en kartläggning genomförd av . 260 av landets 286 kommuner har besvarat enenkät om fallskärmsavtal. Av dem hade hälften avtal förflera av sina tjänstemän. Fallskärmsavtalen innebär att entjänsteman kan få av sin lön i pension,om han/hon sägs upp av sin arbetsgivare eller säger upp sigsjälv. I många kommuner har arbetsgivaren även tecknatpensionsförsäkringar, som betalas ut tillsammans medgarantipension. kan tjänstemännen ha ett jobbefter pensionen och tjäna utan attpensionen sänks.48 kommuner i Rapports enkät har försökt beräkna hurhöga kostnaderna blir om ''fallskärmarna löstes ut''.Beräkningarna visar att garantipensionerna skulle kosta 70miljoner . Trots det senaste årets debatt och kritikmot fallskärmsavtal har ett 20-tal kommuner fortsatt attteckna nya avtal även . Men säger flerakommuner att man tänker avveckla systemet, eftersom detblivit för dyrt och är för kontroversiellt.InformationsskyldighetAllmänhetens förtroende kräver att det finns klaraspelregler och en öppen redovisning av förmåner av olikaslag för personer på ledande befattningar inom närings- ochsamhällsliv. Det kan på goda grunder antas attåterhållsamheten vad gäller olika typer av fallskärmsavtalblivit större, om avtalen varit offentliga. Någon skyldighetatt offentliggöra sådana uppgifter finns emellertid inte it.ex. svenska börsföretag.Enligt de nya reglerna på börsen i ochUSA är emellertid företagen skyldiga att redovisa allaformer av ersättningar till företagens högrebefattningshavare.Företag som är noterade på Londonbörsen måste följaden s.k. förslag. 1993 är företagen skyldiga att ange att de iakttagitföreskrifterna i denna nya ''code of best practice''. De nyareglerna rör både etik och information. Företagsledningensersättning ska redovisas i detalj i årsredovisningen, meduppdelning på lön, tantiem, pension, optioner ochfallskärmsavtal. Om företagsledningensanställningskontrakt omfattar än måstekontrakten godkännas av bolagsstämman.De amerikanska börsbolagen kan inte längre i smyg topptjänstemän feta aktieoptioner och frikostigafallskärmsavtal utan att bolagets aktieägare informeras.Detta fastslår den amerikanska börsmyndigheten,Securities and Exchange Commission (SEC) i sina nyabörsregler. Den nya lagstiftningen från SEC har påskyndatsav ett ordkrig mellan de amerikanska och japanskabilföretagen, där japanerna förklarade det högreamerikanska kostnadsläget med bl.a. oskäligt högaamerikanska VD-ersättningar.Det måste anses vara både stötande ochdemoraliserande att , inte sällan årtionden,betala ut miljonbelopp i ersättning till högabefattningshavare utan några som helst krav påmotprestationer. Det är för tilltron till hela detdemokratiska samhällssystemet nödvändigt att hålla fast vidsambandet mellan arbetsinsats och ekonomiskkompensation. Av vad som framkommit iredovisningen av förekommande fallskärmsavtal i närings-och samhällsliv framgår också med all önskvärd tydlighet atten omfattande sanering och reglering av dessa avtal är i höggrad påkallad. En sådan översyn bör omfatta samtliga deområden där fallskärmsavtal förekommer.Avtalslagen innehåller regler om ogiltighet ochjämkning av ingångna avtal. infördes i avtalslagenen så kallad generalklausul som i allt väsentligt innebärföljande: Avtalsvillkor får jämkas eller lämnas utanavseende, om villkoret är oskäligt med hänsyn till avtaletsinnehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senareinträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt.I en samlad översyn av förekommande fallskärmsavtalbör prövas skäligheten i dessa avtal, och i de fall ettgrundläggande oskälighetsrekvisit är uppfyllt bör manförklara uppenbarligen oskäliga avtal ogiltiga eller låtadesamma bli föremål för jämkning.Samtidigt föreslår vi att hos regeringen begärförslag om lagstiftning innebärande skyldighet attoffentligen redovisa förekommande fallskärmsavtal. kan lämpligen motsvarande reglertillämpas som börjat gälla i och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skälighetsprövning ochupphävande av fallskärmsavtal,2. att hos regeringen begär förslag omobligatorisk skyldighet att i årsredovisning etc.offentliggöra förekommande fallskärmsavtal.1