mot · GG02A431 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbete och utveckling i De ljusglimtar som kan finnas för arbetsmarknaden iGöteborg och , och som vi oerhörtgärna skulle vilja redovisa, skulle kunna vara dekonkurrensfördelar som den exportinriktade industrin nufått genom sänkta arbetsgivaravgifter och dentvångsdevalvering landets valuta utsattes för när det intelängre gick att hålla emot försvaret av den svenska kronanmot finansspekulanterna.Vid framtagning av underlag till denna motion har dettyvärr inte gått att få fram några vittnesmål ännu från någonenda som sett detta ljus.Bilindustrins kris gäller nu inte bara personvagnsssidanutan nu drar lågkonjunkturen fram med full kraft även pålastvagnssidan. lastvagnar, med sin huvudsakligaverksamhet i , minskar personalen med 2 000anställda.Arbetsmarknaden för våra ungdomar är om inte död sånäst intill livlös. Det som står de flesta unga till buds när desöker sig ut på arbetsmarknaden är som regelungdomsvikariat. Den åtgärdsformen hotar i sin tur attdeformera hela arbetsmarknaden för de unga, genom attsamhället i stort sett kravlöst ställer de unga gratis tillarbetsgivarnas förfogande. Det lär vara få arbetsgivare somi dag direkt anställer ungdomar till arbetsuppgifter, som inteinnehåller alldeles speciella kompetenskrav, utan att deförst fått göra provanställning utan förpliktelserom fortsatt anställning.Under var 24 567 arbetslösa anmäldavid länets arbetsförmedlingar. Tack vare storaarbetsmarknadspolitiska insatser var det något färre än vidslutet av oktober. Redan till december månads slut har dockantalet arbetslösa återigen ökat till 27 989 personer. Sedanmaj 1990 har länet haft en högre arbetslöshet än riket.Ungdomsarbetslösheten har pressats tillbaka, genomsystemet med ungdomspraktikplatser, dåden var mot i slutet av november.Skillnaden i arbetslöshetsnivåerna mellan länets kommunerär stora. Högst arbetslöshet hade och Göteborgmed 6,5 respektive 5,9 procent.Göteborgs höga arbetslöshetstal är särskilt oroande, dåstaden är att räkna som den tyngsta av ''motorerna'' intebara i länet utan i hela regionen.Lågkonjunkturen, finanskrisen, den passiva och förhemmamarknaden depressiva politiken som förts efter valet1991 har medfört att arbetslösheten stigit till nivåer somvarit okända sedan 1930-talet.Produktionskapacitet slås nu ut permanent. Deberäkningar som finns för riket visar att 20 procentsproduktionskapacitet förlorats varav en tredjedel varaktigt,som inte kommer igen ens i en högkonjunktur. Vi haranledning befara att läget är minst lika allvarligt om intevärre för med sitt stora inslag avbilindustri och dess underleverantörer.Krisen för sysselsättningen har också en annorlundakaraktär genom att grupper som tidigare i ringautsträckning drabbats av arbetslöshet nu förlorar sinaarbeten i snabb takt.En annan företeelse, som gör att den nuvarande krisenskiljer sig från sina föregångare , är attstorstadsområdena och storstäderna drabbas isamma utsträckning som övriga landet.Oerhört stora belopp av statliga medel förarbetsmarknadspolitik, kontantstöd, och kommunalamedel över socialbidragen förbrukas nu istorstadsområdena (av socialbidragen utbetalasi storstadslänen) och kommer att försvaga landetsmöjligheter att aktivt verka för regional utjämning förarbete åt alla varhelst man bor i landet. Utjämningen är nupå väg åt andra hållet, så att det, om utvecklingen inte kanhejdas, är lika svårt att få arbete och finna utkomst i alladelar av landet.Belägg för dessa påståenden ges i att den sammanlagdasumman av alla arbetslösa i storstadslänen den 31 oktoberuppgick till 102 000 vilket då motsvarade summan avarbetslösa i området från till län.Dessutom var då 80 000 personer i storstadslänen iarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Dessa siffror över arbetslösa har ökatdramatiskt och framtiden präglas i vårt län av att antaletvarslade om uppsägning steg till 9 229 vilket lär vara den högsta nivån sedan statistikeninfördes. Att det då också gäller är ensjälvklarhet när av befolkningen i länet bor iGöteborg och i 11kommuner.Kommunens ekonomi och effekter för de anställdaVi har i flera av våra tidigare motioner till riksdagenbeskrivit läget för kommunens ekonomi och de svåraeffekter de statliga indragningarna, tillsammans medutebliven kompensation för skatteomläggningen m.m., fåttför kommunen. Den stigande arbetslösheten ochkonjunkturens verkningar på skattekraften i kommunentyder nu enligt preliminära beräkningar på ettinkomstbortfall på ytterligare 200--300 miljoner kronor.Den borgerliga majoriteten har lagt fast ett sparprogram för mandatperioden.Under 1992 minskades kommunens anställda med 3 500,och det har beräknats att minskningen skall bli lika storunder 1993. Minskningen 1992 har skett genom naturligavgång och att timanställda och vikarier inte fått fortsattarbete. Avsikten har varit att neddragningarna skulle ske påsamma sätt . Det har tidigt ifrågasatts om dettaskulle vara möjligt. Den budget som gäller skall omprövasunder våren och det finns anledning att hysa starka tvivelpå om kommunens ledning kan bemästra den ekonomiskasituationen med bibehållen anställningsgaranti för deanställda.De som blir arbetslösa i kommunens sjukhus, skolor,daghem etc. har små möjligheter att finna nya arbeten. Ilänets kommuner och landsting beräknas det saknasbudgetmedel för 7 700 nu anställda.I motion 1991/92:Fi305 från allmänna motionstiden,motion 1991/92:Fi69 med anledning av regeringenskompletteringsproposition och i motion till prop.1992/93:50 har vi beskrivit det allvarliga sysselsättningslägetsom råder i och som fortsätter att förvärras.Länsstyrelsen har utarbetat ett program för utveckling avnäringsliv och sysselsättning i länet och har deltagittillsammans med och i utarbetandetav förslag till särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder istorstadsområdena som presenterats för såväl regeringensom arbetsmarknadsutskottet.Storstäderna måste fungera som tillväxtcentra i dennationella ekonomin. Här finns huvuddelen av denkunskapsintensiva industrin, kopplad till den högreutbildningen och forskningen. Kontaktytorna är breda bådenationellt och internationellt vilket befrämjarkunskapsspridning och innovationer. Genom denkontakttäta miljön främjas nya strömningar och impulserinom olika samhällsområden, vilka spridsgeografiskt.Vid tidigare konjunkturnedgångar harstorstadsområden som i regel klaratåterhämtningen utan speciella åtgärder från staten utövernormala arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vi bedömer att detta inte kommer att vara fallet förnuvarande lågkonjunktur. Återhämtningen måste också istorstadsområdena ges ordentlig draghjälp genomnationella åtgärder i dessa områden. Det råder ingen bristpå uppslag till möjliga satsningar på exempelvistidigareläggningar i infrastrukturen, byggande föruniversitet och högskola och upprustningsåtgärder somskulle vara till gagn för läget på arbetsmarknaden nu ochsamtidigt förstärka möjligheterna till en långsiktigåterhämtning genom skapandet av goda möjligheter förnäringslivet i en väl utbyggd infrastruktur. Möjligheter somverksamt kan bidra till att hela landet kan få nytta av kraftendärav och återge landet de förutsättningar som håller påatt förödas, för en politik under mottot ''Hela landet skallleva''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar för utveckling iGöteborg.