mot · GG02Sf275 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvinnorna i ett nytt pensionssystem ATP-systemet behöver moderniseras. Det beror främstpå att det påverkas negativt av en låg tillväxt i samhället.Vid god tillväxt blir dess inkomster större än utgifterna,men vid låg tillväxt är förhållandet det motsatta. Enförändring som skulle ändra på denna bakvändatillväxtkänslighet skulle kunna göras utan att förändra helasystemet.Ett tyngre argument för en genomgående förändring äratt efter uppbyggnadsskedet börjar fler och fler pensionärerkunna utnyttja systemet fullt ut och få en högre pension.Därigenom ökar de totala pensionsutbetalningarna.På grund av könsroller och arbetsmarknadsstruktur harkvinnorna betydligt sämre pensioner än männen, mendenna skillnad skulle minskat om man fortsatt med ettoförändrat system. En betydande del av den kommandeutgiftsökningen skulle komma att bero på att fler kvinnorkom upp i samma pensionsskydd som männen. Därförkommer man nu att ändra systemet i grunden. I stället föratt man med pensionsgrundande inkomst blirberättigad till en pension beräknad på de 15 bästa av dessaår, kommer pensionen att beräknas på helalivsinkomsten.Eftersom systemet inte varit i gång är detbara av de nypensionerade kvinnorna som nått sin fullakvalifikationstid det vill säga med pensionsgrundandeinkomst. Färre år än 30 har orsakat dem en kraftigreduktion av pensionen. Den fördel som kvinnorna skullehaft av dessa pensionsregler kommer de inte atthinna få, eftersom systemet väntas kunna ändras redan1995.Förra pensionsberedningen räknade med att först desom är födda och senare skulle kunna utnyttjasystemet fullt ut. Eftersom man är medveten om att de nyareglerna kommer att drabba många kvinnor negativt harpensionsarbetsgruppen diskuterat olika förslag som skullekompensera kvinnorna för detta.För det första skulle det bli möjligt att delapensionspoäng makar emellan. Om detta skulle gälla endastgifta kommer många att ställas utanför. Om man jämställerdem som har eller haft gemensamma barn och dem somsammanbor utan barn med de gifta blir gruppen mycketstörre. Vilket man än väljer, så kommer det att bliadministrativt krångligt och kostsamt. Det kommer inte inågon större grad att bidraga till att förbättra kvinnornaspensioner. De flesta män har inte så många poäng att delamed sig av. Risken finns att ingen av de båda parterna fårmer än den som ''bara har folkpension''.Om det finns ett starkt intresse för en sådan lösning skallden naturligtvis genomföras, och skall man se till kvinnornai första hand bör regeln vara, att i en familj skall de bådasom lever samman dela på sina pensionsförmåner. Genomavtal kan man avstå om man så vill.Ett annat förslag till kompensation för kvinnorna är får räkna pension som om man haft en viss inkomstunder ett visst antal år när barnen är små.Det finns två huvudalternativ.Alternativ ett: Alla kvinnor som har barn fårtillgodoräkna sig pension för t.ex. 1,5 basbelopp per årunder t.ex. för varje barn. Det är ett bra förslag. Detskulle ge ett pensionstillägg som följer med barnen, oavsettvilken tillsynsform man väljer.Alternativ två föreslår att kvinnor som har barn fårtillgodoräkna sig pension upp till en viss inkomst, t.ex. engenomsnittlig industriarbetarlön under t.ex. per barn.Den som stannar hemma får en pension som om hon arbetatsom industriarbetare, men den som arbetar somindustriarbetare när barnen är små får inget extra, för honhar redan tjänat in denna pension. Den som har en annanförsörjare och kan vara hemma eller gå ner på deltid kan fåfull pension eller mellanskillnaden i pension för dettahemarbete, , men kvinnor som arbetar full tidoch har barn får inget pensionstillägg för sina barn.Detta är ett dåligt förslag. Dels motverkar det ett avsyftena med ett moderniserat pensionssystem, nämligen attdet skall stimulera till ett ökat arbetsutbud. Förmånenminskar med graden av förvärvsarbete för att försvinna heltom man är självförsörjande. Det skulle också vara heltförödande ur jämställdhetssynpunkt.Två viktiga faktorer påverkar det nuvarande och detkommande pensionssystemet, nämligen tillväxten och dendemografiska utvecklingen. Båda dessa faktorer går attpåverka. Ju mer positivt ett samhälle är till barn, desto flerbarn föds, och desto lättare blir det att klara framtidensåtagande till tidigare generationer. Därför är det naturligvisså att alla barn har lika stor betydelse för pensionssystemet.Därför skall den särskilda pensionsförmånen för barn varadensamma för den som har det faktiska ansvaret för barnet,oavsett om personen är hemma på heltid, deltid, ellerförvärvsarbetar heltid. Det måste kunna gälla även män.Om ''ATP-taket'' skall höjas kommer detta att vara tillfördel för de mest välavlönade i samhället, nästanuteslutande män. En möjlig lösning är att ''taket'' lyfts i taktmed löneutvecklingen i samhället. En förutsättning är attinkomster över taket tillfaller systemet. En rimlig kopplingär då, att dessa pengar bekostar en del av den pension somerhålls för barnen, eftersom solidaritet mellangenerationerna är en förutsättning för ettfördelningssystem.I det moderniserade pensionssystemet kommer kvinnorsdeltagande i arbetslivet att bli en förutsättning för att deskall kunna få en trygg ålderdom. Det kommer att finnas engrundtrygghet för dem som inte förvärvsarbetat liksom detgör , men den förvärvsfrekvens som kvinnor har idagvisar att kvinnor vill förena familj och förvärvsarbete.Därför är det viktigt att det finns arbete åt alla, en braföräldraförsäkring, barnomsorg, skolbarnsomsorg ochäldreomsorg, som vi vant oss vid att ha i . Dessutomkommer kvinnolönerna att ha en stor betydelse, liksommöjligheten för kvinnor att få heltidsarbete, eftersominkomsterna kommer att få direkt genomslag påpensionerna i framtiden.Innan fattar beslut rörande ompensionssystemet skall förändras och i så fall hur, är detnödvändigt att det finns prognoser över hur pensionernakommer att förändras både för män och kvinnor. Vid enförändring är det viktigt att övergångsreglerna konstruerasså att inte begränsande faktorer från båda systemen görpensionen orimligt dålig.Trettioårsregeln från det gamla systemet reducerar jupensionen med 1/30 mindre än 30. harpersonen fått sina barn och kan inte tanytta av den kompensation som eventuellt kan fås för barni det nya. En möjlighet vore att man fick räkna vårdårretroaktivt i det gamla systemet när det kopplas ihop meddet nya, t.ex. per barn oavsett om man gjortförvärvsuppehåll eller ej. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att uppmärksammakvinnornas pensioner i ett reformerat ATP-system.