mot · GG02Ub39 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Regeringen föreslår i propositionen en kraftig utbyggnadav civilingenjörsutbildningen. Bakgrunden är att iett internationellt perspektiv har en betydligt lägre andelcivilingenjörer inom tillverkningsindustrin än vad som ärfallet i flera av de länder som svensk industri konkurrerarmed på världsmarknaden.Förstärkningen av civilingenjörsutbildningen är delvistänkt att ske på bekostnad av den utbyggnad som varitplanerad för den tvååriga ingenjörsutbildning som sedan1989/90 bedrivits som försöksverksamhet. Anledningen tilldetta är enligt propositionen att flera berörda universitetoch högskolor uttryckt stor tveksamhet när det gäller attfullfölja utbyggnadsprogrammet. Som orsak anges också attdet inom vissa inriktningar och vid vissa högskolor varitsvårt att fylla platserna.Statsrådet anför att en betydande del av den tilltänktautbyggnaden av ingenjörsutbildningen ska utnyttjas förförstärkning av civilingenjörsutbildningen. Att en sådanutbyggnad delvis måste ske på bekostnad av den tvårigaingenjörsutbildningen är emellertid mycket olyckligt.Denna tvååriga utbildning tillkom efter starka önskemålfrån näringslivet och har blivit mycket uppskattad. Redanidag föreligger önskemål att i ännu högre grad kunnatillmötesgå kraven från många studerande och högskolorom ett tredje kompletterande år till denna utbildning.I är ingenjörsutbildningen basen för enhögskolesatsning. som varitlyckosam har kommunen svarat för lokaler och utrustning.Planeringen har utgått från att staten ska ta över fr.o.m.1993/94 och kommunen har ställt en skola som tidigareanvänts som grundskola till högskolans förhyrning. Dettahar inneburit förflyttning av grundskoleelever till andraskolor.Under försöksperioden med 80-poängsutbildning harkommunen satsat minst 30 miljoner på om- och nybyggnadav lokaler, främst laboratorier för kemi- och elutbildning.Dessa investeringar bör rimligtvis användas i en fortsattsatsning på högskoleutbildning för ingenjörer.Det är väsentligt att en så stor region som Helsingborgmed omnejd med cirka 270 000 invånare och ett omfattandenäringsliv med många mindre och medelstora företag får enutbyggd högskoleverksamhet. Företagens behov av högreutbildning och forskning har ökat. Närheten till högskolahar i hög utsträckning blivit avgörande för näringslivetsutveckling.Lokal högskoleverksamhet i bidrar till attbättre tillgodose behovet av ökad kompetens inomnordvästra och därmed skapa gynnsammarebetingelser för näringslivets utveckling. Därför är detangeläget att fullfölja planerna på att ge fastare former förhögskoleutbildningen i kommunen. Ingenjörsutbildningenär basen för denna planering.Länsstyrelsen har via bl.a. initiativ från landshövdingenuttalat sig för en ökad satsning på högskoleutbildning iHelsingborg.Sammanfattningsvis är Helsingborgsregionen en så storregion att en utökad högskoleutbildning är motiverad.Basen i denna satsning är ingenjörsutbildningen. Denförsöksverksamhet som har bedrivits med 80-poängsutbildning har varit lyckosam. Kommunen har satsaten hel del resurser under försöksverksamheten och ärberedd till fortsatta satsningar.Riksdagen har i flera sammanhang ställt sig positiv tillutlokalisering av högskoleutbildning utanför de storauniversitetsorterna. Det nya resurstilldelningssystemet haremellertid fått en sådan utformning att en utlokalisering avutbildningsverksamhet kan leda till betydandemerkostnader. Det är angeläget att dessa negativa effekterneutraliseras. Med hänvisning till det anförda hemställsriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fortsatt satsning påhögskoleutbildning för ingenjörer i .