ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo45 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:184 Vissa fiskefrågor I propositionen föreslås att nuvarande prisreglering påfisk i allt väsentligt avvecklas . Med hänsyntill ikraftträdande kan avvecklingen sannoliktinte genomföras före den 1 januari 1994.RationaliseringsstödetI delbetänkandet (SOU 1992:136) Svenskt fiske -- nulägeoch utvecklingsmöjligheter föreslogs att det stöd tillinvesteringar i fiskeföretag som ges i form av fiskerilån() bör omvandlas till somges i form av bidrag.Dessa återfinns under anslagspostenD 3 Särskilda insatser för fisket men med delvis annaninriktning. Ny demokrati anser inte att det finns någonanledning att frångå utredningens förslag.Återbetalning av prisregleringsmedelNy demokrati anser att den föreslagna restitutionen avden prisregleringsavgift som beredningsföretag ochgrossister har erlagt inte bör genomföras. En taktiskplanering för att erhålla medel skall inte uppmuntraseftersom endast några få intressenter berörs.Planerat stillaliggandeFör att ge möjlighet till en stärkt konkurrenskraft förfiskenäringen bör ersättning vid stillaliggande kopplas tillnågon form av motprestation i form av bland annatarbetsinsatser som är till nytta för och/ellernäringen.Det finns också användningsområden inom turism,bevakning och u-hjälp för fartyg som inte av olika skäl kananvändas för fortsatt fiske under längre perioder.Konsumentfrämjande åtgärderNy demokrati instämmer i förslaget att reservera medelför informations- och upplysningsverksamhet. Utredningenhar dock inte föreslagit att fiskarna skall engageras själva påett aktivt sätt. Ny demokrati föreslår att som motprestationför stilleståndsersättning skall fiskare aktivt få möjlighet attdelta i informationsarbetet vid skolor, storhushåll ochmässor.Producentorganisationen är angeläget att fiskarna får ett eget utökat ansvarför marknadsföringen av fisk. Genom att duktiga säljareoch informatörer bland fiskebefolkning ges ett utökat salespromotion-område för att öka fiskkonsumtionen kan ettförändrat konsumtionsmönster uppstå bland framföralltungdomsgrupperna.Utsättning av fiskFiskarna skall själva ges ett ökat ansvar förfiskeutsättningar, som kan skapa en ökad marknad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att underanslaget D 3 Särskilda insatser för fisket utgår som bidragpå sätt som förordats i motionen,2. att beslutar avslå förslaget om återbetalningav prisregleringsmedel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planerat stillaliggande,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentfrämjande åtgärder,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om producentorganisationen ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utsättning av fisk.
mot · GG02Jo46 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:184 Vissa fiskefrågor Stora delar av det svenska syd- och ostkustfisket befinnersig i stora svårigheter. Till detta kommer nutorskfiskestoppet, samt från den 1/7 1993 skapandet avprisregleringslagen. Fiskeberedningsindustrin på sydkustensäger sig bli tvingade att slå igen verksamheten och avskedapersonal. De kan inte i den internationella konkurrensenbetala den krona per kilo sill som bortfaller tillyrkesfiskarna den 1/7.De som drabbas är i detta fall de yrkesfiskare som fiskars.k. konsumtionssill såväl för färskkonsumtion som förberedningsindustrin. Det är en högst märklig utveckling.De som fiskar sill för människors konsumtion kan inte få ettpris för sin vara, så att de kan överleva och fortsätta medsin verksamhet. Det är mera lönsamt att fiska med de storatrålarna -- de så kallade dammsugarna -- som suger rent ochtar upp allting, både konsumtionssill och ''skräpfisk''. Detsker emellertid ingen sortering utan allt går tillfiskmjölsindustrin.Internationella överenskommelser gör att det inte längreär möjligt att stödja fisket genom generella pristillägg.Emellertid måste lösningar sökas som leder till en sundutveckling av fisket och som säkrar fortbeståndet av fisk.Man frågar sig onekligen varför det skall vara meralönsamt att fiska för fiskmjölsindustrin än för människorsdagliga konsumtion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödsystemet för fisket.
mot · GG02Jo47 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:184 Vissa fiskefrågor Regeringen föreslår i prop. 1992/93:184 att fiskerilånen,som innevarande budgetår uppgår till ,skall omvandlas till ett rationaliseringsstöd på 17 miljonerkronor. Detta belopp motsvarar det statligasubventionsvärdet på fiskerilånen.I utredningen fiske -- nuläge ochutvecklingsmöjligheter SOU 1992:136 föreslogs dettasystem bland annat som en anpassning till villkor somföreligger i EG:s gemensamma fiskeripolitik. Det är viktigtatt dessa medel oavkortat används till rationaliseringsstöd;inte minst mot bakgrund av de stora investeringsbehov somföreligger vid en anpassning till EG.Det regionala inkomststödet till fisket på syd- ochostkusten inkl. och kostnader föröverskottshanteringen som upptas i propositionen bördärför inte finansieras med medel från nämnda anslag tillrationaliseringsstöd. De kostnaderna bör i ställetfinansieras via prisregleringskassan.I prop. 1992/93:184 föreslås att prisregleringen, dvs.normprissystemet, skall upphöra . Eftersomikraftträdandet av blivit förskjutet, är detviktigt att systemet kan fortsätta tills avtalet träder i kraft.Regeringen beskriver i propositionen Svensk Fisksviktiga informationsverksamhet. De medel som är avsattaför konsumentfrämjande åtgärder bör avsättas till detföreslagna nya organet i vilket företrädare bör finnas förfiskerinäringen i vid bemärkelse. Konsumentintresset börockså vara företrätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av regionaltinkomststöd och överskottshantering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nya producentorganet.
mot · GG02Jo50 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling En anpassning till naturens kretslopp är nödvändig förmänniskans och naturens överlevnad. Att få en fullständiganpassning till kretsloppet så att all mänsklig aktivitet klarasutan några störningar i kretsloppet är troligen utopiskt. Detframhålls också i propositionen. Jag tror dock att det påmånga områden går att driva framför allt lantbruk på ettsådant sätt att det som de ger god avkastningockså förbättrar jordarna. Det behöver inte alltid vara så attmänsklig aktivitet skadar mer än det bygger upp.Vi måste dock konstatera att mänskligheten har lång vägatt gå för att nå acceptabla nivåer i fråga om miljöskadligaktivitet.En avfallsfråga som glömts bort i propositionen är hurvedaska ska kunna tas till vara som resurs på mest effektivasätt. Vid en del fjärrvärmeverk skiljs inteförbränningsrester från förbränning av fossila bränslen ochved. Det är viktigt att vedaskan, så långt det är möjligt,återförs till kretsloppet. Vedaskan är en värdefull resurssom kan komma till användning både inom skogs- ochjordbruket. Det kan till och med förekomma, attanläggningar som fått regeringens stöd för sinmiljövänlighet, hanterar askan på detta sätt.Det är min mening att bör ge regeringen tillkänna att, i de fall statliga stimulansåtgärder förmiljövänligare energiomvandling förekommer, se till attbeslut om stöd alltid förknippas med en helhetssyn, däräven ett miljövänligt omhändertagande avförbränningsresterna finns med i bedömningsunderlaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omhändertagande avförbränningsrester.
mot · GG02Jo54 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling Proposition 1992/93:180 innehåller inte bara förslag tillriktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingutan också en rad förslag till åtgärder.Sammantaget innebär förslagen i propositionen ettsystemskifte inom miljöpolitiken -- ett systemskifte som kanmedföra många positiva förändringar men som samtidigtkan drabba inte bara enskilda företag och medborgare utanockså marknadsekonomins funktionssätt.Om propositionen okritiskt läggs till grund församhällets fortsatta åtgärder inom miljöpolitiken kan detleda till flera oönskade effekter.Förändringen kan i sin förlängning medföra att detskapas ett slags planekologiskt system som riskerar att sättamarknadsekonomin ur funktion.Konsekvenserna av så genomgripande förändringarmåste självfallet analyseras. Kravet på god miljö får aldrigbli ett självändamål.Mot bakgrund av det anförda hade det varit önskvärt attpropositionen ägnat särskild uppmärksamhet åt attanalysera vilka konsekvenser förslagen, var för sig ochsammantagna, får för den privata äganderätten,näringsfriheten och den fria konkurrensen samt vilkakostnader förslagen i övrigt kan leda till för samhället,medborgarna och för de enskilda företagen.Trots den påtalade bristen ser Ny demokrati ändåpositivt på propositionens huvudsakliga inriktning.Konsekvenserna av förslagen från ovan berörda synpunktermåste dock ges särskild uppmärksamhet under de närmasteåren så att det blir möjligt att snabbt upptäcka oönskadeeffekter och genomföra nödvändiga förändringar.Ny demokrati är vidare tveksam till den föreslagnaändringen i vilken går ut på att det avlagen klart skall framgå att lagens bestämmelser syftar tillatt främja en god och långsiktigt hållbar livsmiljö. Skälentill tveksamheten är i allt väsentligt desamma som ovananförts, nämligen frågan om vilka konsekvenser ändringenfår för den privata äganderätten, näringsfriheten och denfria konkurrensen. Genom ändringen i portalparagrafen fårju hela lagkomplexet ett helt nytt innehåll. Innebörden avlagbestämmelserna kommer att ändras. Tillämpningen bliren annan. Rättssäkerheten kan uppenbarligen komma ifara.Regeringen har tillkallat en utredare med uppgift att seöver PBL. Utredningen skall bl a överväga behovet avnärmare bestämmelser för ökad miljöhänsyn i den fysiskaplaneringen. I det sammanhanget kommer tillämpningen avkretsloppsprincipen att särskilt uppmärksammas.Resultatet av utredningen skall redovisas i etapper medslutredovisning den 30 april 1994.Regeringen menar att det finns skäl att redan nutydliggöra kraven på att planläggning skall främja en godoch långsiktigt hållbar livsmiljö. Ny demokrati delar inteden uppfattningen. Ändringen i PBL bör därför anstå tillsenare när läget klarlagts. Med hänvisning till den anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda analyser ifråga om konsekvenserna av en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling för den privata äganderätten,näringsfriheten och den fria konkurrensen,2. att avslår förslaget till lag om ändring iplanoch bygglagen.
mot · GG02Jo57 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling I propositionen om en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling föreslås att användningen av de mestskadliga kemiska ämnena bör avvecklas, och att planer förriskbegränsning bör tas fram för ett antal ämnen inom enfemårsperiod.Syftet med kretsloppsarbetet måste förutsättas vara attbegränsa och så långt möjligt undanröja risker förmänniskors hälsa och säkerhet samt för skador på miljön.Till grund för arbetet bör därför ligga en analys ochvärdering av olika risker. Kretsloppsarbetet får inte drivasså långt att kemiska ämnen förbjuds utan att de totalamiljöeffekterna beaktas. En kemikalie kan tex ersätta enannan kemikalie som är sämre ur miljösynpunkt.I analysen måste ingå en noggrann nytto- ochriskavvägning för den produkt eller det ämne som studeras.Också jämförelser mellan olika risker kommer att varanödvändiga. Begränsningen av tillgängliga mänskliga ochekonomiska resurser gör det omöjligt att angripa samtligariskområden . Avvägningen måste därför följas avnoggrann prioritering.Vid en sådan prioritering är det angeläget att också görasamhällsekonomiska och miljömässigakonsekvensanalyser, dvs bedömningar av de ekonomiskaoch miljömässiga effekterna av olika insatser. Detta ärnödvändigt för att garantera en optimal resursanvändningoch för att skapa tilltro till den förda politiken.Propositionen Samhällsekonomiska och miljömässigakonsekvensbeskrivningar vid arbetet med avvecklingen avfarliga ämnen berörs inte i den föreliggande propositionen.Detta är en allvarlig brist som kan leda till inte minstmiljömässiga felavvägningar. Krav på tydliga formuleringarom behovet av sådana konsekvensbeskrivningar i sambandmed avvecklingen av skadliga ämnen bör fogas tillpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samhällsekonomiskaoch miljömässiga konsekvensbeskrivningar i samband medavvecklingen av skadliga ämnen.
mot · GG02Jo61 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling I propositionen föreslås ett producentansvar för varor,särskilt förpackningar. Ett tungt vägande motiv är attminska miljöbelastningen. Den mestuppmärksammade miljöeffekten, särskilt av förbrukadeförpackningar, är nedskräpning.Propositionens beskrivning av det föreslagnainsamlingsansvaret för producenter ger inte klart beskedvad avser förpackningar och andra varor som har kastats på''fel ställe'', dvs ute i naturen, på gator och torg, längs vägaretc.Det framstår som självklart att den från miljösynpunktmest angelägna insamlingen av förbrukade förpackningaroch andra varor, dvs sådana som har blivit skräp, skaomfattas av producentansvaret. bör därför vidbehandlingen av propositionen göra detta förtydligande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbrukade förpackningar ochandra varor som har kastats i naturen etc. skall omfattas avproducenternas insamlingsansvar.
mot · GG02Jo63 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling Miljöanalys vid återvinning av papper ochpappersförpackningarÅtervinning av papper har många uppenbara fördelar.Det minskar hushållens avfall med en tredjedel och behovetav energi och vedråvara i tillverkningen av främsttidningspapper. Men fördelarna av återvinning övervägerbara upp till en viss nivå.Internationella Institutet i för TillämpadSystemanalys (IIASA) har genomfört en studie kringindustriländernas ''pappersberg''. Studiens slutsats är attmaximal återanvändning av papper kan för miljöns del göramer skada än nytta.En maximal återvinning skulle direkt skada Europasskogar genom ökade luftföroreningar från en ökad mängdfossilt bränsle och genom lägre avverkning. Minskadgallring och annan skogsvård kan bli katastrofal genombeståndens minskade vitalitet. Då kan skogen lättareangripas av insekter och svampar samt skadas av bränderoch luftföroreningar.Frågan om pappersåtervinning är alltså mer komplex ändebatten visar. Det gäller att finna en balanseradkombination mellan återanvändning och förbränning avpapper, vilket varierar mellan länderna beroende påförutsättningar. Att bara återanvända så mycket sommöjligt är inte den bästa lösningen på våra miljöproblem.1992 års Riokonferens tog upp frågan hur världen skallinriktas mot en hållbar utveckling som kombinerarresursskapande produktion med avvärjande av globalamiljöhot. Jordens viktigaste framtidsfråga är hur växandebehov av råvaror och energi skall tillgodoses inom ramenför förnybara system. Skogsbruk och skogsindustriellverksamhet kommer mot den bakgrunden att spela enavsevärt större roll i framtidens samhällen än vi kanföreställa oss.De stora långsiktiga problemen är exploatering av ickeförnybara råvaror, användning av fossila bränslen ochklimatfrågan. Därför är det viktigt att en djuparemiljöanalys görs vad gäller återvinning av papper ochförpackningar. Detta bör enligt vår mening bli en en uppgiftför Kretsloppsdelegationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om djupare miljöanalys vidåtervinning av papper och pappersförpackningar.
mot · GG02Jo69 · 1993-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:226 En ny skogspolitik Skogsnäringen har väsentligt bidragittill att uppfylla de övergripande samhällsmålen omekonomisk tillväxt, balans i utrikesbetalningarna ochregional balans.Trots ökad produktion har antalet sysselsatta iskogsnäringen minskat till följd av ökad produktivitet,vilket har lett till att inte minst skogsarbetarkåren harminimerats. Därmed har många Norrlandskommunerockså fått vidkännas ett vikande befolkningsunderlag.Målet om en väl avvägd hushållning av skogsbeståndet haräven uppfyllts, liksom att skogarna skall ge en hög ochvärdefull virkesavkastning.Skogen utgör en av våra viktigaste basresurser och ärsärskilt avgörande för skogsindustri och arbetstillfällen iNorrland. Skogarna bör av hänsyn till sysselsättningenfrämst i glesbygd ha en sådan sammansättning att delångsiktigt kan ge en jämn avkastning. Planering ochframförhållning är viktiga grundstenar för skogspolitiken,särskilt i norr. Det är i markägarens eget intresse, och inteminst med tanke på att skogen i regel representerar ettbetydande kapitalvärde, att bedriva ett aktivt skogsbruk.Men hänsyn måste också tas med beaktande av miljömålet.Här måste en balans finnas utan att gå till överdrifter åtendera hållet. Det synes nu föreligga en risk fördetaljstyrning på naturvårdsområdet enligt propositionensförslag. Utökad anmälningstid och krav på redovisning avnaturvårdshänsyn i avverkningsanmälan skapar problemoch ökade kostnader främst för privatskogsbruket.AvverkningsanmälanSkyldigheten att i anmälan redovisa hänsyn tillnaturvård/kulturmiljövård kommer tillsammans med längreanmälningstid att öka näringens kostnader. För exempelvishyggen borde anmälningsplikten kunnaavskaffas. är denna gräns . Med färreärenden kunde därmed myndigheternas kostnader sänkas.En annan möjlighet för att undvika kostnadshöjningar förskogsbruket utan olägenhet ur naturvårdssynpunkt vore attavverkningsanmälningar hade en giltighet . Med längre giltighet skulle skogsägaren lättarekunna anmäla flera slutavverkningsbestånd där vissa kräverfrusen mark och andra går att avverka året om. Bådearealgränsen och anmälans giltighetstid utgör föreskriftersom meddelas av myndigheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anmälningsskyldighet ej skallföreligga för hyggen och attavverkningsanmälans giltighet skall vara .
mot · GG02Jo77 · 1993-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:226 En ny skogspolitik Undertecknad ställer sig bakom huvudlinjerna iregeringens proposition ''En ny skogspolitik'' som går ut påavreglering av skogpolitiken. Därmed lämnas en störrefrihet för de enskilda skogsägarna. Det bör leda till bådeeffektivisering och kostnadsbesparingar för den enskilde.Den ökade friheten kommer också med all säkerhet att ledatill ökad mångfald i skogsskötselmetoderna och kan bli ettviktigt inslag i naturvårdshänsynen. Enligt min mening bördock ett par frågor belysas och få en bättre utformning änvad propositionen anger.SanktionerEnligt föredragande statsråd ska nuvarandebestämmelser vad gäller ädellövskogslagen överföras i stortsett oförändrade till skogsvårdslagen. I den allmännadebatten har detta förslag framställts som om fängelsestraffkan utmätas utan föregående föreläggande om vilkenhänsyn som ska tas. Enligt min mening bör det av lagenstillämpning klart framgå att råd och anvisningar kommer ifrämsta rummet innan föreläggande och ev. straff utdöms.Det är en bedömningsfråga vad somär rätt eller fel skogsskötsel. Samhällets syn på de s k § 5:3-skogarna är ett näraliggande exempel.KalkningKalkning och vitalisering av skogsmarken måste ägnasstörre intresse från samhällets sida. Är detta inte möjligt pågrund av den oenighet som föreligger forskare emellanborde som ett alternativ försöksverksamheten väsentligtutökas. Inte minst för det sydsvenska skogsbruket är detangeläget att åtgärder vidtas för att begränsamarkförsurningens negativa effekter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktioner i skogsbruket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade skogskalkningsförsökfrämst i den sydsvenska skogen.
mot · GG02Jo80 · 1993-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:226 En ny skogspolitik I propositionen föreslår regeringen attavverkningsanmälan med redovisning skall inlämnas före avverkning.Detta av hänsyn till natur- och kulturmiljövård.Anmälningstvånget innebär en längre framförhållning,mer arbete och ökade kostnader för skogsnäringen ijämförelse med nuvarande förhållanden.Vi finner att propositionen på denna punkt innebär ökadbyråkrati och utökade praktiska problem för den enskildeskogsägaren. Vi anser att anmälningsplikten bör avskaffasför hyggen och anmälningstiden begränsastill en månad.Därutöver bör giltighetstiden för anmälan förlängas tillatt gälla . Med längre giltighet skulle skogsägarenkunna anmäla flera slutavverkningsbestånd där vissa krävert.ex. frusen mark medan andra går att avverka året om.Därmed skulle man ge möjlighet till ett flexibeltskogsbruk, anpassat till årstidernas och väderlekensväxlingar, maskintillgång och skogskonjunktur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avverkningsanmälan.
mot · GG02Jo81 · 1993-03-24 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anmälningsskyldighet vidhelträdsutnyttjande,7. att beslutar om en sådan ändring iskogsvårdslagen att kravet på skogsbruksplaner bibehålls,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av skogens tillståndvid anmälan om avverkning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fullföljande av arbetet medöversiktliga skogsinventeringar,10. att beslutar att till anslaget C 4, Bidrag tillskogsvård, för /94 anvisa ,dvs. utöver regeringens förslag,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av forskning omsmåskogsbruket,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammanslagning av anslagen C5, stöd till byggande av skogsvägar, och C 6, Insatser förskogsbruket,13. att beslutar att till anslaget C 6, Insatser förskogsbruket, /94 anvisa ,14. att hos regeringen begär attNaturvårdsverket redovisar den nyaskogspolitikens uppfyllande av miljömålet,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatisering av frö- ochplantverksamheten,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en skogsbruksavgiftpå 2 av det taxerade skogsbruksvärdet från den 1januari 1994.