mot · GG02A443 · 1993-01-26 00:00:00 — har haft en positiv befolkningsutvecklingunder efterkrigstiden -- frånsett statsmakternas starkastyrning under l960-talet som ledde till den storautflyttningsvågen. l950 ökadebefolkningen med 20 000 -- en ökning som till stor delhänförs till . Men det råder stora regionalaskillnader i länet. Under harutvecklingen i och delvis i varit starktpositiv -- undantag utgör de sista årens intensivalågkonjunktur.Inlandskommunerna -- och då särskiltfjällkommunerna -- har däremot haft en negativ utvecklingunder men utflyttningsvågen harstannat av. Man kan utan vidare konstatera attVästerbotten brottas med inomregionala obalanser. Länetär tredelat: inlandet samt norra respektive södra kustlandetskiljer sig väsentligt i flera avseenden från varandra. Av deca 60 000 personer som bor i inlandet är exempelvis 13 000pensionärer (). I södra kustlandet med ll5 000 invånareär l6 000 pensionärer. Vissa byar i glesbygdenriskerar att gå emot en total avfolkning. Med en hög andelav pensionärer ställs stora krav på samhällsservicen iinlandskommunerna. Totalt i länet finns fem kommunermed en folkmängd under 5 000.Ålderspyramiden inger sålunda farhågor speciellt förinlandet. Kommer det att finnas unga människor kvar ibygderna inte minst för att upprätthålla en rimligsamhällsservice? En oeftergiven målsättning för länets fjäll-och mellanregion är att hejda den negativabefolkningsutvecklingen, som om den får fortgå kommeratt äventyra den totala samhällsservicen.Trots den ojämna ålderspyramiden har igenomsnitt alltid varit ett ungt län, som trots högautflyttningssiffror förmått växa. Den växtkraften har desenaste årtiondena till stor del emanerat genom effekter avlokaliseringen av till , vilket haft enenorm betydelse.De stora basnäringarna skogen, malmen ochvattenkraften utgör fortfarande en viktig grund för länetsnäringsliv och sysselsättning, men är nu utsatta för starkförändring. I synnerhet har malmbrytning, kartering ochprospektering minimerats vilket lett till betydandesvårigheter för de samhällen i länet som helt eller delvis ärberoende av näringen.Vi står nu inför en förändrad världsbild där Västerbottenutgör en liten del av det nya . Vi vill slå vakt om denlokala och regionala identiteten inte minst inom det socialaoch kulturella området. Internationalisering medanpassning till EG, omdaning i , nya öppningarmot ''Storkalotten'', ändrade värderingar, förnyelsen avoffentlig sektor -- allt sammantaget skapar bådeförutsättningar och problem. Det blir nya utmaningar förVästerbottens län att hävda sig i den internationellakonkurrensen. har trots det geografiskautkantsläget stora möjligheter att ta aktiv del i de fördelarsom det nya erbjuder.Men det behövs en ny grundsyn -- är ejlängre stödområde utan ett utvecklingsområde.Beteckningen och ordet stödområde är förknippat medalltför negativa värderingar. Stödet har tillkommit oftast föratt utjämna de geografiska nackdelar som finns för attåstadkomma verksamhet på lika villkor -- ett stöd förutveckling. Ordet stödområde bör nu ändras i regional- ochnäringspolitiska sammanhang till utvecklingsområde.Utgångsläget torde vara bättre för än förmånga andra svenska regioner. I finns en stark menfortfarande outvecklad kultur- och kompetensbas, iSkellefteå en stark och unik entreprenöranda och i inlandetvissa råvarutillgångar och en allt värdefullare miljö --en i stort sett outnyttjad turistvärld med fiske, friluftsliv ochintroduktion till en ny livsstil.En ny ''plattform'' för en kontinuerlig dialog omregionens investeringsklimat bör upprättas där ledanderepresentanter för stat, kommun, landsting och inte minstnäringslivet medverkar. En dialog som bl.a. kan medverkatill en gemensam aktionsplan för att stärka länet ochsamordna de gemensamma resurserna till bästa nyttjande.Kort sagt varje kvinna och man måste engageras isamhällsarbetet för ett län i förändring som leder till ökadvälfärd och kommer varje västerbottning till godo.En gemensam grundsyn bör utgå ifrån-- att vända den negativa befolkningsutvecklingen i fjäll-och mellanregionen-- att arbeta för ett nettotillskott av nya arbetstillfällen-- att skapa en god livskvalitet i länet med en väl utbyggdbarnomsorg, med utbildning och utvecklingsmöjligheter-- att fortsätta satsningar på olika typer av kvinnoprojektspeciellt i inlandet -- en form av arbetsstugor.Satsning på infrastruktur och därmedkunskapsutveckling och kommunikationer är nyckeln tillutveckling för länet.KunskapsutvecklingInsatser måste därför åstadkommas för att öka andelen''högre utbildning'' för studerande i Västerbotten.Kompetenshöjning och förstärkning av utbildningen utgörviktiga strategiska insatser i den regionala utvecklingen. Enfortsatt utveckling av distansutbildningen utgör ett av demer förhoppningsfulla regionalpolitiska infrastrukturellaåtgärderna.Umeå universitet har länge varit ledande i vadgäller distansutbildning. har startat ettutvecklings- och förändringsarbete som innebär anpassningav innehåll, pedagogik och metodik för tilllämpning av fleramedier för undervisning på distans. ansvararför att projektet genomförs. Inom ramen för ett fyrtiotalprojekt växer nu fram ett utbud av distanskurser -- ettsynnerligen viktigt utvecklingsarbete inte enbart förvästerbottningar utan även för övriga boende inomNorrlandslänen -- där kraven på överbryggande metodikoch teknik är höga. Utvecklingen av svenskdistansundervisning på olika nivåer bör samverka i teknik-och metodutveckling och marknadsföring. Ett nationelltcentrum för distansundervisning bör därför tillkomma vidUmeå Universitet som har en unik kompetens på områdetoch bli ett centrum för samordning inom högskolan i riket.Vidare bör möjligheter tillkomma för att bygga utdistansutbildningen i första hand i länet.Särskilda utbildningsinsatser för kvinnorDet är inte bara bristen på arbete och bristande åtgärderför att skapa aktiva kvinnojobb som gör att kvinnor flyttar.Bristen på utbildningsvägar är ofta ett större problem blandkvinnor än bland män. Med ett kvinnoinriktat synsätt påutbildning och forskning i inland och glesbygd kankvinnornas förutsättningar stärkas.Ett intressant förslag som en utredning arbetar med ärett kvinnouniversitet i . Basen skulle kunna liggainom universitet/högskola. I kan ett antalorter utses som lämpliga lokaliseringar -- kanmycket väl vara ett alternativ.En etablering av ett kvinnouniversitet skulle stärkakvinnornas självtillit och synliggöra kvinnors insats ochbetydelse. Det blir en kraftkälla som bygger på ochtillvaratar kvinnors kunskap, erfarenhet ochforskningsresultat. Kvinnouniversitetet skall i första hand tatillvara kvinnors kompetens och resurser lokalt och på denegna orten i länet.De kvinnliga nätverk som redan finns i bådeVästerbotten och bildar en bas för att bygga uppen organisation. Forskning och utbildning skall bedrivastvärvetenskapligt och Kvinnouniversitetet är tvärpolitiskt.Förslagsvis kan glesbygdsmyndigheten ges i uppdrag attfortsätta att utreda förutsättningar för Kvinnouniversiteteti inland.KulturNorrlandsoperan i bör bli en nationalscen.Genom samverkan mellan större städer i kan enpermanent musikteaterverksamhet etableras somexempelvis dansteater i /, kyrkooperaoch tonsättarverkstad i , barn- och ungdomsensemblei . Sammantaget kan detta i sin tur ge ett störreutbud och en helt annan publikförankring i Västerbottenslän och i hela . En separat motion om detta ärframlagd.KommunikationerEffektiva transporter är avgörande för Västerbottenskonkurrenskraft. Näringslivets och individernas behov avsnabba och säkra, punktliga och kostnadseffektivajärnvägstransporter är oomtvistat. behöverdärför öka sina marknadsandelar i områden med starkträngsel på vägnätet och/eller hög miljöbelastning. En nyBottniabana behövs längs . En särskildmotion har lagts om detta. Såväl gods- som persontrafikenär viktig för i länet. Inte minst av miljö- ochsäkerhetsskäl bör tunga transporter som skogstimmer m.m.med stor fördel kunna transporteras via järnvägsnätet istället för att trängas med personbiltrafiken på de smalavägarna. För att undvika belastningen på vägnätet bör enupprustning av mellan och till stånd.Trots att det har satsats påväginvesteringar finns åtskilligt mer att uträtta.Västerbotten erhöll i ordinarie belopp -91till november -92 drygt en miljard. Därtill kommer anslagsärskilt för grusvägarna enligt krisuppgörelsen.Vägkapitalet har emellertid under en följd av år allvarligturholkats. Under större delen av l980-talet har de årligainvesteringarna varit mindre än de årliga avskrivningarna.Västerbotten med ett så starkt förgrenat vägnät har fåttkänna av de allvarliga bristerna.Vad som främst nu behövs är en upprustning av E 4genom länet till en acceptabel Europastandard. En delarbeten är påbörjade eller projekterade men fortfarandekvarstår sträckan Yttervik--, som är en farligflaskhals för trafikanterna.Blå Vägen, dvs. E 12, måste nu förbättras både vad avserbredd och beläggning. Det är en skandal att vägstandardeninte har förbättrats med tanke på trafikflödet med tungatimmerbilar som går igenom tättbebyggda områden. Tilldetta skall också läggas förutom den vanliga persontrafikenäven den turistström som under normala förhållanden sökersig upp till inte minst från den finskasidan. Trafiksäkerhetsarbetet ställer stora krav påVägverket som väghållare. Det är oförsvarbart att inteförbättra vägstandarden på E 12.Med hänsyn till de långa transportsträckor som varoroch tjänster skall transporteras med åtföljande högatransportkostnader måste även i en framtidaEuropagemenskap transportstöd utgå. Utan transportstödkommer inte det västerbottniska näringslivet att kunnakonkurrera med motsvarande företag i får en allt större betydelse för länet och då inteendast i fjällområdet. En vidgad syn på turismen och nyainitiativ till samordning krävs för ökning av turistnäringen.Utveckling av turism hänger även samman med enutveckling av fritidsfisket och nyttjandet av de förvattenkraft outbyggda älvarna. Exempelvis utgör ochÅby älvdalar utmärkta projekt för att utveckla turism ochdärmed stärka bygdens överlevnadschanser.Turism innefattar flera angelägna samhälleliga effektervad gäller sysselsättning, service, handelspolitik ochregionalekonomi. Förutom den traditionella turismen medhotell, stugbyar och vandrarhem borde insatser tillkommaför att uppmuntra bygde- eller gårdsbruksturism. En sådanutveckling ger ortsbefolkningen inkomst och sysselsättninggenom utnyttjande av egna resurser som arbetskraft,kunskap, mark, maskiner och byggnader. Därigenom stärksdet enskilda lantbruket. En utredning om turismensutvecklingsmöjligheter bör tillsättas.LanthandelTillgången till lokalförsörjning av dagligvaror och bensinär en viktig faktor för att kunna behållabefolkningsunderlaget i glesbygden. Många tecken tyder påatt situationen för lanthandeln/glesbygdsbutiken och de småbensinstationerna har blivit allt besvärligare. Det finns riskför en ökad utslagning. De stora grossisterna har ett alltsvagare intresse för att behålla sina butiker vid sidan av destora kundstråken. Bensinbolagen är obenägna att hjälpastationer med låg omsättning att finansiera nyainvesteringar för bl.a. gasåtervinning. Bensinpriset slåräven hårt mot glesbygdsbefolkningen. Antalet personersom är beroende av bilen för livsmedelsinköp är väsentligtmånga fler på landsbygden än i storstäderna. Sämstamöjligheten att åka kollektivt till arbetet har man iVästerbotten. Det är av de sysselsatta i länet somhar längre än l timmes restid med kollektivt färdmedel ellerhelt saknar arbetspendlingsalternativ. behövsresurser för att stödja glesbygdshandeln. En utredning börtillsättas för att se över bilåkandet och dess konsekvenser,särskilt vad avser glesbygden.ArbetsmarknadenI ett glest befolkat län som ärsmåföretagarna och deras framtidstro viktiga förutvecklingen. Regeringen har också genom stimulans i olikaformer för denna grupp sökt underlätta både nyföretagandeoch bättre ekonomiska förutsättningar. Allkompetensutveckling blir då också viktig.Arbetslösheten i länet inger oro. Med satsning påarbetslinjen och med en vändning av konjunkturläget ochde förslag jag önskat lägga fram i motionen kommerarbetsmarknadsläget att kunna förbättras i länet. Det ärutomordentligt viktigt att intensiva satsningar görs för attkvinnorna skall kunna stanna kvar i länet och erbjudas bådeutbildning och en meningsfull fritid.Det förtjänar att påpekas att skogsindustrin -- som ärmycket betydelsefull för länet -- gav ettöverskott i export--importbalansen på , varavNorrland bidrog med 35 miljarder. ochVästerbotten är betydelsfullt för svensk ekonomi. ''Hela skall leva'' är det motto som slås fast iregeringsförklaringen. De satsningar som krävs förVästerbottens del faller inom ramen för en aktivregionalpolitik för -- ett län i förändring. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beteckningen stödområde börändras till utvecklingsområde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en ny plattform för dialog börskapas för samordning av gemensamma resurser inomlänet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt nationellt centrum fördistansundervisning bör tillkomma vid Umeåuniversitet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjligheterna för att skapaett kvinnouniversitet i bör utredas,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att --Hällnäsgenom omfördelning bör ges resurser för upprustning förbåde person- och godstrafik,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att E 4 genom börtillföras resurser för en upprustning till Europastandard ochdå speciellt sträckan Yttervik--,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Blå Vägen, dvs. E 12, börförbättras både vad avser bredd och beläggning genomomfördelning av resurser inom totalanslaget,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett bibehållande avtransportstödet bör finnas med i de kommande EG-förhandlingarna,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utredning för att utvecklaförutsättningarna för turismen bör tillsättas,4l0. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningarna för attbevara ett stöd för glesbygdshandeln inklusivebensinstationer bör stärkas,ll. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utredning om bilåkandetskonsekvenser för glesbygden bör tillsättas.