mot · GG02Jo91 · 1993-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan m.m. InledningSedan industrialismens början har halten av koldioxid iatmosfären ökat från 280 ppm till 355 ppm. Hälften avökningen har skett ! Den globalamedeltemperaturen har ökat med 0,3 till underde senaste 100 åren.IPCC, FN:s expertpanel i klimatfrågor, slår fast att omutsläppen av växthusgaser fortsätter att öka i dagens takt,kan jordens medeltemperatur komma att höjas med 4,5grader mot slutet av nästa århundrade. Det skulle innebäraatt jorden når en temperaturnivå som inte förekommit på120 000 år.Effekterna av detta kan bli enorma. Ekosystemenhinner inte anpassa sig till klimatförändringarna i den taktvi har . Medan nederbörden ökarvid polerna får kring ekvatorn ett ännu torrareklimat med fler Etiopienkatastrofer som följd.Förändringar i havens temperatur kan leda tillalgblomningar eller planktondöd, vilket rubbar helanäringskedjan, från minsta räka till . Abnormt väderkommer att bli mer frekvent med fler orkaner,vinterstormar m.m. Översvämningar i låglänta kustregionerär ytterligare en allvarlig trolig effekt då havsytan beräknasstiga.KlimatkonventionenVäxthuseffekten är ett globalt problem, ochgemensamma ansträngningar behövs. Detta slogs fast i denkonvention om klimatet som skrevs på av de flesta stater isamband med konferensen om miljö och utveckling i deJaneiro . I-länderna förband sig att överföraekonomiska och teknologiska resurser till itillräcklig omfattning. Detta var villkor för attmotverka en alltför kraftig påspädning av växthuseffektenfrån sina länder. Om inte i-länderna tar på sig ett reelltansvar att leva upp till dessa åtaganden, kan det leda tillmycket allvarliga följder. har rätt till utvecklingoch standardhöjningar. Men om exempelvis ochKina ska kunna undvika att alltför mycket utnyttja sinastora inhemska tillgångar av kol så kräver det att i-ländernakan hjälpa till att visa på rimliga alternativ.Det kan vara värt att poängtera att de industrialiseradeländerna -- i väst och i öst -- har av jordensbefolkning, men svarar för avkoldioxidutsläppen.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna behovet av att i biståndspolitiken beaktanödvändigheten av att främja teknikutveckling,beskogningsprojekt m.m. i som motverkarväxthuseffekten.Klimatkonventionens målKlimatkonventionen har fått mycket kritik, vilket ärförståeligt. Koldioxidutsläppen behöver minska . Klimatkonventionen nöjer sig med enstabilisering av utsläppen av växthusgaser från i-ländernatill år 2000.Miljöministern föreslår i propositionen att ''en nationellstrategi bör vara att koldioxidutsläppen från fossila bränslenstabiliseras i enlighet med klimatkonventionen till 1990 årsnivå '', och föreslår vidare att riksdagengodkänner klimatkonventionen. Då klimatkonventioneninte binder de enskilda länderna till frysning avkoldioxidutsläppen utan detta kan ske ''gemensamt'', bördet bli ett tydliggörande.Det måste stå utom allt tvivel att syftet är att ettnationellt mål om stabilisering till 1990 års nivå avutsläpp av inhemskt uppkomna växthusgaser åsyftas.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.Ytterligare reduktionerEG har antagit stabiliseringsmålet, men inte lyckats enasom en koldioxid/energiskatt. Däremot har enskilda ländersåsom , och antagit betydligtmer ambitiösa mål. Dessa har antagit mål- ochåtgärdsprogram för att reducera koldioxidutsläppen med 20procent till år 2005.Sverige har reducerat utsläppen av växthusgaser med 40procent och har i jämförelse med många andraindustriländer låga utsläpp. Detta används av en del i dennadebatt som intäkt för att inte behöver göra någotytterligare för att begränsa utsläppen av växthusgaser.Detta är beklämmande och visar snarare på att man inteinser allvaret i situationen. Enligt beräkningar utförda avIPCC skulle -- om en hållbar utveckling ska nås -- varjemänniska i snitt bara få bidra med CO 2/år. med sina drygt CO 2/år har således en bit kvar.Det är därför vår mening att bör ge regeringentill känna att mål om minskningar av växthusgasutsläppenmåste fastställas efter 2000. Åtgärdsprogram för hurutsläppsminskningar ska kunna genomföras efter år 2000parallellt med kärnkraftsavvecklingen måste skyndsamt tasfram.Joint implementationEnligt klimatkonventionen kan åtgärder motklimatförändringar vidtas gemensamt av flera avkonventionens parter. I artikel 4 öppnas möjlighet tillgemensamt genomförande (Joint implementation) ianslutning till i-ländernas åtaganden. Dessa bestämmelserhar tagits in för att tillgodose kraven på kostnadseffektiviteti åtgärdsarbetet. Miljöministern anger i propositionen atthan ämnar kalla en särskild utredare för att närmare belysamöjligheten till gemensamt genomförande och redovisaförslag om former för ett framtida samarbete med andraländer i klimatpolitiken. I propositionen läggs redan nuförslag som riktar sig till länder i Östeuropa.Det är dock viktigt att framhålla att jointimplementation inte får innebära att nödvändig -- ochibland dyr -- utveckling av tekniker och framtagande av nyatekniska lösningar m.m. upphör i i-länderna. I enlighet medklimatkonventionen, artikel 3, har i-länder såsom Sverigeett ansvar för att ta ledningen i kampen motklimatförändring och skadliga effekter. Jointimplementation får inte utnyttjas av näringslivet för attslippa vidta åtgärder på marginalen.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna detpositiva i att joint implementation utreds, men uttala att ettsådant system inte får innebära att nödvändigspetsutveckling avstannar på det nationella planet.EnergiproduktionDe åtgärder som föreslås i propositionen för att gynnabiobränslen, exempelvis förlängt investeringsstöd tillbiobränslebaserade kraftvärmeverk, utvecklingsprogramför att förbättra miljöprestanda hos mindre panncentralerför biobränslen, en utredning om hur jord- och skogsbruketmest effektivt kan bidra till ett minskat nettoutsläpp avkoldioxid, m.m. är positiva. Men självfallet måste dessaåtgärder understödjas med åtgärder för att gynnamarknaden för biobränslen och tekniker för förbränning avdessa.I detta sammanhang är koldioxidskatt det tyngstainstrumentet för att gynna biobränslenas vidareintroduktion på marknaden. Det är troligtvis också detviktigaste styrinstrumentet för att vårt primära mål omfrysning av de svenska koldioxidutsläppen ska kunnamöjliggöras.Koldioxidskatten föreslås höjas för hushållen. Dessutomföreslås en koldioxidskatt för nytillkommen elproduktionbaserad på fossila bränslen. Vad gäller koldioxidskatt påbefintlig fossilbaserad elproduktion kan det inte bli aktuellti dagsläget. En del anläggningar har inte möjlighet attkonvertera till biobränslen. Önskvärt vore emellertid att deanläggningar som har möjlighet till dettages stimulanser för omställning.Vidare bör investeringsstöd (miljölån) kunna ges tillmindre och medelstora anläggningar som eldas medbiobränslen. Investeringarna bromsas av osäkerheten ienergipolitiken och höga realräntor, vilket leder till attinvesteringar som är långsiktigt samhällsekonomiskt ochmiljömässigt lönsamma ej kommer till stånd. Sådant stödbör också innefatta investeringar i nya, småskaliga nätverk.Detta skulle öppna en intressant marknad för''Farmarenergi-bolag''.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna att det föreslagna investeringsstödet tillbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion också ska kunnanyttjas för stöd till konvertering till biobränslen ikraftvärmeverk som är fossilbaserade, tillinvesteringsstöd i små och medelstora biobränslebaseradeanläggningar och till uppbyggnad av småskaliga nätverk.Den lätta industrinI propositionen föreslås en reducering avkoldioxidskatten till /kg. Detta kan på ett sättbetraktas som ett bakslag. Utredningar, bl a (vilken redogörs för i SNV:s Rapport 4011),visar att besparingspotentialen i lätt industri är stor.Energikostnaden är inte heller lika betydelsefull som förden energiintensiva industrin. Men i ett läge där deninhemska industrin är hårt pressad av lönsamhetsproblemblir det än mer angeläget att inte lägga belastningar pådenna som inte har sin motsvarighet inom vare sig EG ellerövriga . bör dock vara pådrivande idet internationella arbetet med att få gehör för attstyrinstrument som koldioxidskatter införs. Bl a bör aktivpåverkan på EG att genomföra sitt direktiv omkoldioxidskatt utövas. Den nivå som föreslåsöverensstämmer i stort med koldioxidskatt.TrafikenMedan koldioxidutsläppen från energisektorn minskatsedan början av 1970-talet, har trafikens utsläpp avkoldioxid successivt ökat, framförallt gäller detta förvägtrafiken. Transportsektorns andel av de totala utsläppenhar ökat från år 1990.De målsättningar Kommunikationsdepartementetställer upp för trafiksektorn vad gäller miljömål ärlångtgående och nödvändiga. De konkreta åtgärder somföreslås , ett forskningsprogram för el- och hybridfordonoch stödinsatser för utveckling av samarbetet kring trafik-och miljöfrågor i , är dock inte tillräckliga.Ett konkret åtgärdsprogram för hela trafiksektorn för hurkraftfulla reduktioner av koldioxid- och övrigaluftföroreningar ska möjliggöras bör arbetas fram.Regeringen pekar nu på att en särskild utredning om trafikoch miljö skall tillsättas i syfte att arbeta med framtagandetav en sådan strategi. Detta är positivt.Men det finns åtgärder som kan genomföras ,bl a ändring av tjänstebilsregler. Det finns ingen anledningatt skjuta upp en sådan åtgärd. bör därför geregeringen till känna att nya regler för tjänstebilsförmånerbör utarbetas vilka inte ska gynna onödigt bilåkande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att i biståndspolitikeni ökad utsträckning beakta nödvändigheten av att främjateknikutveckling, skogsplantering m.fl. åtgärder i u-länderför att motverka växthuseffekten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nationellt mål omstabilisering av inhemskt uppkomna växthusgasemissionertill nivå bör fastslås,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att mål omutsläppsreduktioner formuleras och attåtgärdsprogram för sådana målsättningar utarbetas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det positiva med gemensammaåtgärder mot klimatförändringar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att investeringsstödet tillbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion också skall kunnaanvändas för stöd till konvertering tillbiobränsleförbränning i anläggningar som ärfossilbränslebaserade, samt till investeringsstöd i små ochmedelstora biobränslebaserade anläggningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nya regler förtjänstebilsförmåner bör tas fram.