ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N4 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:63 Ändring i lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. BakgrundI propositionen föreslås en höjning av avgiften som skatäcka kostnaden för omhändertagandet av det radioaktivaavfallet som uppkommer inom kärnkraftssektorn.Regeringen föreslår en höjning från till perlevererad kilowattimme elström frånkärnkraftsreaktorerna.ProblemHöjningen är . Flera experter, organisationer ochinstanser som är oberoende av kärnkraftsindustrin ochandra kärnkraftsintressenter påpekar att allmännaprisnivån stigit långt för motsvarande tid.Man pekar också på det faktum att den faktiskakostnaden för omhändertagandet är okänd. metoden för omhändertagandet inte bestämd.Följaktligen är också kostnaden okänd. Omöjlig attbedöma är även den sammanlagda kostnaden under denextremt långa tidsrymd som är aktuell.En tredje faktor som gör regeringens prognoser osäkraär antagandet att avgiften ska kunna tas ut på reaktorer somär i drift . Med tanke på de senaste årens långadriftsstopp och alltmer frekventa reaktorfel tordeförhoppningen livslängd vara mycket osäker.Återställ avgiftens nivå efter prisindexEtt minimikrav under rådande osäkra förhållande är attavgiften följer den allmänna prisutvecklingen.Vänsterpartiet föreslår därför att avgiften höjs från 0,1 till0,per levererad kilowattimme elström. Vidareutredningar får visa om detta behöver höjas ytterligare iframtiden.Om det osannolika skulle hända att avgiften skullegenerera ett överskott kan detta överskott användas till attutveckla miljöanpassade energikällor ochenergieffektiviseringsteknik. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avgiften enligt 3 § lagen(1988:1597) om finansiering av hantering av visstradioaktivt avfall m.m. höjs för varjelevererad kilowattimme elström.
mot · GH02N5 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:83 Bidrag till Stiftelsen I propositionen föreslås att staten, genomFinansinspektionen och , skall bidra med10 som stiftelsekapital till en stiftelse medändamål att inrätta och driva en självständigrådgivningsbyrå. Byrån skall ha till uppgift att informera,vägleda och hjälpa konsumenterna i frågor som kanuppkomma i mellanhavandet mellan dem och banker ochandra kreditinstitut. Regeringen förutsätter att resten avstiftelsekapitalet tillskjuts av ochatt föreningen också står för rådgivningsbyrånsdriftskostnader.I motion 1992/93:N44 föreslog vi att hosregeringen skulle begära ett förslag om en allmänhetensbankombudsman. beslöt , efterhemställan av näringsutskottet, att ge regeringen till kännaatt många bankkunder har stort behov av hjälp och stöd isina mellanhavanden med banker och att frågan om enallmänhetens bankombudsman därför borde utredas.Regeringen har uppenbarligen inte utrett frågan. Iställethar man genom och Konsumentverketträffat en överenskommelse med Svenska Bankföreningenom att bilda en stiftelse med ändamål att driva ensjälvständig rådgivningsbyrå för att informera, vägleda ochhjälpa konsumenterna i frågor som kan uppkomma imellanhavandet mellan dem och banker och andrakreditinstitut.Enligt vår mening är detta inte tillräckligt och inte hellerett svar på beslut. Det behövs en ordning sominnebär att man inte bara prövar klagomål från enskildakunder utan också utgör en förhandlingspart som kollektivtföreträder bankkunderna gentemot banker ochkreditinstitut, bl.a. när det gäller marginalerna mellan in-och utlåningen. Den byrå som , i samverkan medBankföreningen, är på väg att inrättas kommer dessutominte att bli tillräckligt självständig gentemot bankintressena.Det är kundernas intressen som i första hand skall tas tillvara.Näringsutskottet anförde i sitt utlåtande /93:NU16att förslaget om att inrätta en motsvarighet tillförsäkringsbyrån på kredit- och värdepappersområdet inteär tillräckligt och att frågan om en allmänhetensbankombudsman därför borde utredas.Vi delar utskottets uppfattning och anser därmedfortfarande att det behövs en allmänhetensbankombudsman som är helt fristående från bankvärlden.Som en följd av detta anser vi att en rådgivningsbyrå förkonsumentfrågor inom kreditinstitutsektorn med statligmedverkan inte får inrättas förrän förslag om enallmänhetens bankombudsman förelagts . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett förslag om enallmänhetens bankombudsman,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statlig medverkan i enrådgivningsbyrå för konsumentfrågor inomkreditinstitutsektorn.Stockholm den 3 november 1993Birgitta ()()Axel ()Bo Finnkvist (s)()()()()()
mot · GH02N6 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:83 Bidrag till Stiftelsen I den aktuella propositionen föreslår regeringeninrättande av en stiftelse som skulle driva en självständigrådgivningsbyrå. Byråns uppgift skulle vara att informera,vägleda och hjälpa konsumenterna i deras relationer medbankerna och andra kreditinstitut. och skulle statenbidraga med som stiftelsekapital. Resten avstiftelsekapitalet skulle tillskjutas av , som också förutsätts svara förrådgivningsbyråns driftkostnader.Riksdagen har begärt att regeringen skall utreda fråganom en allmänhetens ombudsman.Trots att beslut fattades -92har regeringen ännu inte fullföljt uppdrag.Någon utredning har inte presenterats. Regeringen haristället -- utan att informera vare sig utskottet ellerriksdagen -- genom ochKonsumentverket träffat en överenskommelse medSvenska om en rådgivningsbyrå, somtydligen anses motsvara en Allmänhetens Bankombud.Enligt propositionen är det upp till styrelsen för stiftelsen''att meddela de närmare riktlinjer och föreskrifter sombehövs för verksamheten''.Den i propositionen nu föreslagna lösningen finner vihelt otillräcklig. Den svarar inte mot en AllmänhetensBankombudsman.Den lösning, med en rådgivningsbyrå, som föreslås ipropositionen uppfyller inte heller kraven påsjälvständighet gentemot bankerna. Den grannlagauppgiften att granska och bekämpa ett oligopoloch fungera som enskild eller kollektiv förhandlingspartkräver även denna självständighet.Bankernas förda kreditpolitikunderstryker än mer behovet av en stark motpart, som kantillgodose de enskilda konsumenternas intresse.Mot bakgrund av regeringens uraktlåtenhet, att underett år genomföra den av beslutade , förväntar vi oss att regeringen nuskyndsamt effektuerar tidigare fattade beslut.I avvaktan på en utredning med den angivnainriktningen anser vi att den föreslagna rådgivningsbyråninte bör inrättas med statens medverkan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en skyndsamutredning med förslag om inrättande av en allmänhetensbankombudsman,2. att avslår förslaget om betalning avstiftelsekapitalet till Stiftelsen .
mot · GH02Sk11 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen I samband med att den reformeradeföretagsbeskattningen beslutades den 14 december 1990behandlade också frågan om de nyabeskattningsreglernas betydelse för konkurrenssituationenmellan ömsesidiga skadeförsäkringsbolag ochförsäkringsaktiebolag. Frågan behandlades också undervåren 1991 med anledning av propositionen om fortsattreformering av inkomst- och företagsbeskattningen.Resultatet blev ett riksdagsbeslut som innebar entillfällig lösning av teknisk karaktär innebärande attskadeförsäkringsbolag fick lägga in avsäkerhetsreserven i SURV-underlagen.I den proposition (1993/94:50) som regeringen nu läggerfram om fortsatt reformering av företagsbeskattningenföreslås bl.a. att SURV:en skall avskaffas. Detta innebär attregeringen måste ta upp frågan om regler förskadeförsäkringsbolag ur två aspekter, nämligen 1. att förlänga den tillfälliga lösningen att gälla också vid1994 års taxering samt 2. att lägga fram ett förslag till hur frågan omkonkurrensneutraliteten slutgiltigt skall lösas.Förslag till lösningI motivskrivningen i propositionen förs resonemang omatt skatteincitamenten för ombildning från ömsesidigt bolagtill aktiebolag ''i allt väsentligt kommer att försvinna'' närbåde rätten till SURV-avdrag och Annell-avdrag slopasgenom den nu föreslagna förändringen iföretagsbeskattningen. Lika fullt konstateras i nästa styckeatt en ombildning även i fortsättningen kommer ''att kunnaöka utrymmet för avsättning till säkerhetsreserv''.Till detta är att säga att den konkurrensnackdel som helatiden diskuterats från ochlänsförsäkringsbolagens sida är den som uppkom vidskatteomläggningen 1991 och fortfarande föreligger. Det ärför dessa bolag inte alls aktuellt att byta företagsform ochdärigenom få ökat avsättningsutrymme. Därför kvarstården då uppkomna snedvridningen relativthuvudkonkurrenterna. Eventuella framtida förändringarkan inte vara ett hinder för att rätta till en nu rådandeorättvisa.Med anledning av att möjligheten till SURV-avsättningkommer att slopas måste alltså regeringen nu uppfyllariksdagens beslut som var baserat påskatteutskottets yttrande och innebar ''ett tillkännagivandetill regeringen om att konkurrensneutralitet bör föreliggamellan ömsesidiga bolag och aktiebolag i samband medskattereformens genomförande''. Med tillägget: ''Utskottetförutsätter att beredningen av frågan kan ske skyndsamt. ''För att rimlig rättvisa skall åstadkommas mellanskadeförsäkringsföretag föreslås att för de ömsesidigabolagen ges möjlighet att utan skattebelastning överföra70 % av den säkerhetsreserv som redovisades i 1990 årsbokslut till beskattat eget kapital. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de ömsesidigaförsäkringsbolagen inte skall missgynnas avskatteomläggningen.
mot · GH02Sk14 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen Vi är väl medvetna om att förslaget beträffandemöjlighet till räntefördelning upplevs såsom en välkommenoch rättvis åtgärd av sannolikt avegenföretagarna. Men av nedan anförda skäl krävs en vissändring/ komplettering av förslagen såsom de framgår i lagom räntefördelning vid beskattning i bl a §§ 1, 4, 5 och 20.I regeringens kommentar till § 1 på sidan 309 står det:Av paragrafen framgår att räntefördelning skall ske förfysisk person och svenskt dödsbo. Någon valfrihetföreligger alltså inte.Enligt vår mening kan denna kategoriska formuleringleda till att näringsidkare med låga inkomster men relativtstort ''eget kapital'' i rörelsen kommer att drabbas av enmycket kraftig straffbeskattning av detta kapital. Specielltgäller detta den nu införda positiva räntefördelningen!I anvisningar till §§ 4 och 5 redovisas tekniken förräntefördelning och dess effekter på inkomstkällornanäringsverksamheten resp kapital. Avslutningsvis står ''attpositiv räntefördelning inte får medföra underskott''. Vadsom i detta sammanhang menas med underskott har ejutvecklats, men det får mycket skilda effekter om manmenar årets driftresultat eller nettointäkt av förvärvskällan.Avser man årets driftresultat, tvingas man ju dra av denfiktiva räntan (statslåneräntan + ) från intäkterna i denmån dessa överstiger O. måste under kapitalsåsom intäkter, antingen hela eller den reducerade delen avfördelningsbeloppet upptagas.Exempel: Småbrukare med deltidsanställning ellerfolkpensionär har ett eget kapital på i rörelsenoch ett årsresultat efter p 814 på näringsbilagan på 3 000 kr.Fördelningsbeloppet blir då vid en ränta på = 16 000kr. Vid den ogynnsamma tolkningen av förslaget (RSV:s ? )skall företagaren under kapital ta upp en intäkt på 16 000 kr.och i sin N1-bilaga dra av . Återstående 13 000 kr.får han ''spara'' till kommande år.Även om företagaren under kapital tar upp sammabelopp, som han fått dra av på näringsbilagan, får han enskatteskärpning, eftersom de nettoavdrag som brukaruppkomma under p 816--834 bara resulterar i ettunderskott, som han får skjuta på till efterföljande år. Dåresultaten i dessa fall sannolikt blir nettounderskott år efterår, leder räntefördelningen till en klar skatteskärpning fördenna grupp småföretagare.Vad här redovisats hänför sig till s k positivräntefördelning. Vid negativ räntefördelning, som äraktuellt för hårt skuldsatta småföretagare, uppkommermotsatt problem. Även vid överskott i driften kan, vid storbrist på ''eget kapital'', nettointäkten bli så starkt ökad attförödande konsekvenser uppstår i vederbörande socialasituation genom hög inkomstskatt jämte sociala avgifter irelation till kontantinkomsterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i 1 § lag om räntefördelning vid beskattning ordet''sker'' ändras till ''öppnas en möjlighet till'',2. att vidtar de övriga ändringar som kanerfordras för att ge ovan nämnda kategorier småföretagareen möjlighet att efter egen önskan fördela beräknade räntorpå ''eget kapital'' mellan näringsverksamhet och kapital.
mot · GH02Sk17 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:85 Vissa skattefrågor rörande livförsäkring I propositionen finns förslag om villkor förpensionsförsäkring, avdragsrätt förpensionsförsäkringspremie och avkastningsskatt. Dessaförslag är av teknisk art och kan accepteras.Vidare finns det förslag till ett antal följdändringarbeträffande det individuella pensionssparandet. Vi hartidigare i två motioner avvisat denna typ av sparande. Vianförde då, att det finns vissa fördelningspolitiska argumentmot att kraftigt gynna pensionssparandet i beskattningen,eftersom detta sparande alltjämt är koncentrerat (till antaloch nyteckningar) till grupper med höga inkomster.Vi ansåg också, att det i dagens konjunkturläge, sombl.a. kännetecknas av ett högt hushållssparande, inte ärmotiverat att skattevägen införa nya sparstimulanser.Vidare framförde vi åsikten, att det finns starkastatsfinansiella skäl mot att genomföra ofinansieradeskattesänkningar.Dessa bedömningar kvarstår, och beslutet om ettindividuellt pensionssparande bör därför rivas upp. Omriksdagen bifaller detta förslag, bortfaller propositionensförslag till följdändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva det tidigare fattadebeslutet om ett individuellt pensionssparande.
mot · GH02Sk18 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:85 Vissa skattefrågor rörande livförsäkring I motionen föreslås en utvidgning avförmånstagarbegreppet till att omfatta även andra än makeoch barn. Vidare föreslås avdragsrätt för makespensionsförsäkring.Andra förmånstagare än make och barnFör närvarande gäller begränsningar i möjligheterna attsätta in andra än efterlevande make och barn somförmåntagare i pensionsförsäkringar. Detta utgör en interimlig begränsning i försäkringstagarens förfogande- ochäganderätt. Reglerna bör därför ändras.Avdrag för makes pensionsförsäkringFrågan om avdrag för makes pensionsförsäkring drivsalltjämt av Ny demokrati. Skälen för avdrag är väl kända.Dagens skatteregler gör det svårt att säkra bäggamakarnas pensionering vid en ojämn fördelning avmakarnas inkomster. fick en make avdrag ocksåför den andre makens och detta gjorde att bådamakarna kunde ha en pensionsförsäkring. Makarna varlikställda vid skilsmässa, pensionering och arvsfall. Dagensregler innebär att kvinnan i många fall nöjer sig med att varaförmånstagare till mannens försäkring, vilket ger sämretrygghet eftersom förmånstagarförordnaden vanligen kanåterkallas av försäkringstagaren.Det skulle vara en betydande vinst om skattereglernaåter kan ges en utformning som gör det praktiskt möjligtoch naturligt också för den svagare parten i ett förhållandeatt skaffa sig en pensionsförsäkring och på det sättet störretrygghet. Det är oftast kvinnor som befinner sig i dennasituation. En förändring av reglerna kan därför också sessom en åtgärd för att stärka kvinnans ställning.Vi anser att möjligheten att göra avdrag också för makespensionsförsäkring bör återinföras. Också sambor ochregistrerade samboförhållanden bör ha denna möjlighet.I propositionen konstaterar regeringen att det finns ettbehov av förbättrad ålderspension för makar med ingeneller låg förvärvsinkomst. Enligt regeringens mening utgördetta dock inte skäl att nu lägga fram förslag om en ändradavdragsordning.Till skillnad från regeringen anser vi att ett förslagsnarast bör läggas fram för . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tilllagändring som innebär att det blir möjligt att sätta in andraän efterlevande make och barn som förmånstagare,2. att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag beträffande möjligheten att göra avdrag för makespensionsförsäkring.
mot · GH02Sk19 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i densocialdemokratiska partimotionen 1993/94:Fi10 medanledning av Inriktningen av den ekonomiska politiken ochhändelse av större vikt hemställs1. att beslutar att grundavdraget från den 1januari 1994 skall vara 0,32 basbelopp,2. att beslutar att den statliga inkomstskattenfr.o.m. höjs till på inkomster överbrytpunkten.
mot · GH02Sk22 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. När skattereformen genomfördes uttryckte många enoro för effekterna av beslutet att beskatta måltidsförmåner.Oron fanns hos läkare, hälsovårdande myndigheter och utepå arbetsplatserna. Man menade bland annat att beslutetkunde komma att spoliera ett mångårigt ambitiöst arbetemed att förbättra de förvärvsarbetandes kostvanor, genomstora investeringar i personalmatsalar m m.Skatteutskottet och har tidigare visat enpositiv attityd till omprövning av beslutet, bland annatgenom att begära en utredning av konsekvenserna av dennya skatten. Det är vår förhoppning att denna positivaattityd finns kvar när nu utredningen i stora delar ärgenomförd och visar mycket tydliga resultat:Den direktaeffekten av beslutet blev att många arbetsgivare upphördemed att lämna måltidsförmåner. 800 000--900 000 löntagareblev helt utan dessa förmåner och många därutöver fickkraftigt reducerade förmåner.De indirekta effekternablev minskat utnyttjande av personalmatsalar och minskatätande i ''öppna'' restauranger. Matlådan fick en renässansoch restaurangnäringens problem förstärktes.Nästanvarannan kvinna och var tredje man tar nu med sig mathemifrån till arbetet. Var tredje till var fjärde löntagaremenar att de nya matvanorna minskat trivseln påarbetsplatsen och försämrat gemenskapen medarbetskamraterna.Statsfinansiellt blev måltidsskatten ettfiasko. Förväntade 1,2 miljarder i inkomstförstärkning blevbara 155 miljoner, på grund av att svenskarna anpassade sig.Utredningen har beställts av och genomförts av och . Den bygger påenkäter och samtal med ett representativt urvalarbetsgivare samt 1700 arbetstagare.På både små och stora arbetsplatser är nu mathållningenett problem. är ett av de företag som fäster stor viktvid de anställdas matvanor, främst av produktivitetsskäl.Det mål företaget ställt upp -- och nästan uppnått, föreskattereformen -- är att av de närvarandeanställda skall äta ett lagat mål mat i personalrestaurangenunder arbetsdagen. Dagsnoteringen är nu nere i ca 30procent.En åtgärd som skulle råda bot på en del av de nackdelarlunchskatten fört med sig skulle vara att befriamåltidsförmåner från sociala avgifter.En kompletterande undersökning visar att avde arbetsgivare som ger måltidsförmåner skulle ökadessa om de sociala avgifterna togs bort. Av dem som integer förmåner skulle börja med detta om desociala avgifterna togs bort. Detta stärker slutsatsen att detinte kostar mycket att ta bort de sociala avgifterna -- därföratt intäktsminskningen (ca 700 miljoner) kompenseras avnya intäkter från inkomstskatt och moms på måltider, samtav positiva effekter på trivseln i arbetet, produktivitetenm m.Enligt vår mening bör ge regeringen i uppdragatt ånyo överväga tidigare framställda förslag omborttagande av de sociala avgifterna utifrån det resultat somutredningen kommit fram till och därefter återkomma tillriksdagen i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om måltidsförmåner.
mot · GH02Sk23 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. I propositionen föreslås en särskild jämkningsmöjlighetför personbilar som har karaktären av arbetsredskap, närkörningen i tjänsten är mycket omfattande eller när bilenanvänds huvudsakligen i tjänsten. Meningen är att det skalluppnås en bättre överensstämmelse mellan den faktiskaprivatkörsträckan och förmånsvärdet.Detta är helt riktigt, men tyvärr kan även klokaregeländringar få oönskade effekter i enskilda fall. Deträcker inte med att få ett godtagbart samband mellankörsträcka och förmånsvärde, utan det måste även finnasett logiskt samband med det faktiska utfallet.Trots propositionens förslag kan förmånsbeloppet, ävenvid jämkad bilförmån, i vissa fall nå per år.Om man slår ut detta belopp på en inte helt ovanligprivatkörning om blir det per mil. Tilldetta kommer för bilägaren ändå alla normala drift- ochkapitalkostnader!Ovanstående exempel visar utfallet för en taxiägare,som för att klara bårtransporter -- vanligt förekommande iglesbygder -- anskaffar en TD. De krav somdenna typ av transporter ställer på fordonet beträffanderymlighet och kvalitet i övrigt ger bilen ett förmånsvärde pånärmare . Med jämkning till blir beloppet,beräknat efter uttagsmoms, sociala avgifter och skatt drygt32 000 kr.Detta visar att det är rimligt att förmånsvärdet frikopplasfrån de merkostnader som den yrkesanpassade modellenoch utrustningen av fordonet ger upphov till. För attundvika att bilmodellvalet skall styras av förmånsvärdet bördetta vara detsamma oavsett bilens inköpspris. Lämplignorm kan vara nybilspriset för en GL.Det vanliga är att taxiföretagare som kör över 6 000 mili tjänsten kan få jämkning till ett halvt basbelopp (f n 17 200kr) under förutsättning att det finns anställd personal ochatt bilen används i flerskift. Denna ansenliga körsträckabetyder att det normalt sett inte finns något egentligtutrymme för privat användning av bilen, och ett begränsatförmånsvärde bör påföras, oavsett taxiägaren har anställdaeller ej.En taxiföretagare som har bilen i daglig trafik på heltidkan inte sägas ha privat nytta i egentlig bemärkelse av bilen.Taxibilar som går mer än 8 bör därför ipraktiken inte ge upphov till beskattningsbaraförmånsvärden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om justering av bilförmånsvärdet förtaxiägare.
mot · GH02Sk24 · 1993-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. Propositionens förslag om beskattning av reseförmånerberör bl a SJ:s reseförmåner för anställda och tidigareanställda. Ungefär 100 000 nyttjar SJ:s frikort. Frikortetberättigar till resor med vissa avgångar. De som nyttjarkortet schablonbeskattas för värdet av frikort för resor medSJ. Propositionen förutsätter en individuell redovisning avvarje utnyttjad resa.SJ:s datasystem klarar inte en individuellredovisning av dessa resor. Skall resorna redovisasindividuellt krävs hantering. SJ beräknar attmerkostnaderna för denna redovisning ligger på 5 miljonerkronor lågt räknat. Dessa kostnader står inte i rimligproportion till det skatteuttag som kan förväntas. SJ hållerpå att införa ett nytt datasystem. När detta är fullt utbyggtkan en redovisning ske genom detta utan störremerkostnader.I avvaktan på detta datasystem och med tanke på antaletförmånstagare samt det ringa värdet påförmånen bör en fortsatt schablonbeskattning av förmånendiskuteras. Frågan bör utredas ytterligare genom denutredning om personalvårdsförmåner som är undertillsättande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare utredning avbeskattningen av reseförmåner för SJ-anställda.