mot · GG02Fi211 · 1993-01-26 00:00:00 — När kvoten är fylld -- då sätter vistopp.AnhöriginvandringBegränsa anhöriginvandringen till make/maka och derasminderåriga barn. /92 invandrade 20 380''nära anhöriga'' men av dessa var endast 7 122 personeranhöriga i form av make/maka, barn. 13 258 var personersom hade annan anknytning.Med det flyktingbegrepp och det anhörigbegrepp som vianser skall tillämpas hade flyktingmottagandet under1991/92 uppgått till 10 994 personer (3 872 + 7 122). Dettahade varit ett flyktingmottagande som vi haft resurser för,såväl personella som ekonomiska.AnslagsbehovFör nästa budgetår bedöms antalet asylsökande kommaatt uppgå till mellan 30 000 och 60 000 personer. Vidberäkning av anslagsbehovet räknar dock regeringen endastmed den lägre nivån d v s 30 000 asylsökande. Man har föravsikt att återkomma till med begäran omytterligare pengar i kompletteringspropositionen eller denförsta tilläggsbudgeten. Redan från start vet vi således attde medel som anvisar inte kommer att räcka --såvida inte regeringen vidtar särskilda åtgärder. Vi anser attregeringen skall föreslå åtgärder som medför väsentligtfärre asylsökande, lägre dygnskostnader på förläggning,bättre kostnadskontroll mm. Skärpta asylregler ger en nysignal till vår omvärld. Viförutsätter att regeringen föreslår åtgärder som minskaranslagsbehovet. Vi föreslår att anslaget''Förläggningskostnader mm '' reduceras till 3,3 miljarderkr.Behovet av kommunplatser beräknas av regeringen till39 000 /94. har träffatöverenskommelse med kommunerna om ettflyktingmottagande i kommunerna på sammanlagt 22 000platser. Man avser att träffa avtal för ytterligare 10 000personer men ändå återstår i så fall 7 000 personer somskulle tvingas bo kvar på förläggning till början /95. Regeringens planering synes merabaserad på förhoppningar än på realism. Anslaget''Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingarmm'' föreslås reducerat till . Enstrikt tillämpning av och enbegränsning av anhöriginvandringen skulle få sådanaeffekter att anslaget kan reduceras i enlighet med vårtförslag.Schablonersättningen till kommunerna föreslås höjd till138 för vuxna och till för barn under 16 år.Detta är en höjning med för vuxna och förbarn. Vi föreslår i stället en minskning av nivåerna . Konkreta förslag har tidigare lagts av oss i ombl a sänkning av socialbidragsnormen för utländskamedborgare under deras två första år i Sverige.Vi föreslår reducering av anslagen förhemspråksundervisning och svenska för invandrare (Sfi).Detta anges på annat ställe i denna sammanfattning.Ändra politikNy demokrati motsätter sig regeringens politik. Vimotsätter oss en planering för upp till 60 000 asylsökandeunder /94. Vi anser att kraftfulla åtgärdermåste vidtagas för att begränsa påfrestningarna på vårtasylmottagande. En strikt begränsning tillkonventionsflyktingbegreppet, en kraftig reducering avanhöriginvandringen, ett införande av skärptaviseringsregler samt stopp för allt illegalt asylmottagande ärnågra åtgärder som regeringen borde vidtaga för attbegränsa flyktingströmmarna till Sverige.Ny demokratis förslag innebär minskade anslag /94 till ''Invandring mm'' på 5,8 miljarderkronor.6. FörsvaretGenom förbättrad samordning i utbildning avvärnpliktiga, rationalisering av drift och underhåll,förbättrade ekonomiska rutiner samt sammanslagning avden maritima verksamheten kan försvaret spara 2 /94 och därefter.Ny demokrati välkomnar prioriteringen av kvalitet förekvantitet.Det finns en stor rationaliseringpotential inom sektornförsvar. Främst går det att rationalisera utbildning, drift ochunderhåll. En markant förbättring av försvaretsekonomiska rutiner torde ej heller vara svårt att uppnå omman beaktar de alarmerande rapporter som allt oftarelevereras av RRV. Dessa rapporter bekräftar att 100-talsmiljoner går till spillo pga bristande inköpsrutineretc. Stora samordningsvinster går att göra genom attutbildningen optimeras och att utnyttjandet avutbildningsplattformarna maximeras -- utbildning till 2brigader per regemente.Det torde även finnas stora besparingar att hämta genomhopslagning av den statliga maritima verksamheten(Flottan, och ). Det ärrimligt att den årliga budgeten för försvaret genom ovannämnda rationaliseringar kan minskas utan attförsvarsförmågan försämras.Totalt ger dessa åtgärder 4 miljarder eftergenomförande. Vi räknar med att under /94effekten av dessa rationaliseringsåtgärder innebär enbesparing på 2 miljarder kronor.7. Politiska sektorn 7.1 PartistödNy demokrati anser att partistödet är oskäligt stort.Sammanlagt för stat, kommuner och landsting handlar detom ca . Vi anser att det bör sänkas till hälftenöver en treårsperiod; för /vilketför det statliga stödet innebär att istället för blirstödet , dvs en besparing med 28 miljoner kr.7.2 PresstödEnligt Ny demokratis uppfattning har presstödet inteinrättats för att främja det fria ordet, utan för att gynnastora särintressen inom det politiska etablissemanget. Viföreslår därför i en separat motion att stödet till dagspressenavvecklas med en 30%-ig /94. Istället för föreslår vi 352 kri presstöd till dagstidningarna och till enminskning av anslaget med till 4,5 milj kr.Den sammanlagda besparingen blir 150 milj kr.Moms på tidningarDagstidningarna har en anmärkningsvärd favör när detgäller moms. Den ingående momsen får dras av, men momspå försäljningen behöver inte tas ut. Dessa regler innebärett förtäckt presstöd som också har kommit att missbrukasi konkurrenssyfte. Ny demokrati föreslår i en separatmotion att tidningarna fr o m det blir skyldiga att betala moms.Det beräknas ge en budgetförstärkning med 1,5miljarder kr.7.3 OrganisationsbidragUppskattningsvis uppgår bidragen totalt till c:a 13miljarder. Vi efterlyser en utredning som kan läggas tillgrund för beslut med anledning avkompletteringspropositionen för det kommandebudgetåret. Vi anser att det bör kunna reduceras med entredjedel.Besparingspotential 4,3 miljarderRadio och TVAvtalet mellan staten och Radio-koncernengäller . Några försäljningar av radio-och TV-kanaler kan således knappast äga rum. Däremotkan medelstilldelningen ändras. I den ekonomiska kris somSverige befinner sig i är det inte rimligt att ge koncernen 150milj kr i reformmedel i rad. Beslutet om dennamedelstilldelning bör upphävas. Den del som ärrationaliseringsvinst bör dras in till statskassan.Beslut om ändrad medelstilldelning skulle ge enbesparing på 150 milj kr.Ny demokrati föreslår också en förändring av demyndigheter som handlägger radio- och TV-frågor, som gårut på att myndigheternas roller renodlas, bl a föreslår vi enradio- och . En sådan omorganisationmedför besparingar för staten. Storleken på besparingarnaär svåra att uppskatta.8. Skatter och finanspolitikDen ekonomiska politiken måste inriktas på att skapagoda förutsättningar för våra företag att kunna verka ochutvecklas. Lägre skatter och minskad byråkrati är viktigamedel för att skapa bättre konkurrensförutsättningar ochdärmed lägga grunden för ökad sysselsättning. Momsenmåste sänkas för att stimulera efterfrågan, skapa arbete ochframtidstro. Skatteojämlikheten mellan egenföretagare ochaktiebolag måste bort. Räntan måste sänkas liksombankernas räntegap minskas om inte företagen skallförblöda och investeringarna utebli. Lagar och regler måstei större utsträckning anpassas till små och medelstoraföretags arbetsförhållanden. Fåmansbolagslagen harsnedvridande effekter och måste omprövas.8.1 SmåföretagarpaketetVi har tidigare påpekat att det är nyföretagandet som ärekonomins spjutspets mot framtiden och att det är ismåföretagen som de nya möjligheterna och jobben finns.Småföretagare har många legitima utmaningar:konkurrenter, marknadskrafter, finansiering, m m. De skaväl rimligtvis inte motarbetas av staten också genom etthorribelt skattetryck och skatteregler som få människorförstår sig på!Den som satsar pengar och startar ett eget företag(enskild näringsverksamhet eller handelsbolag) betalar idagmellan 50 och i skatt på avkastningen på det satsadekapitalet, eftersom hela förräntningen beskattas sominkomst av näringsverksamhet. Är det riktigt klokt närsamma person hade, om pengarna satts in på bank, betalat30% skatt i inkomstslaget kapital? Med lägre risk...SOU 1991:100 (Neutral företagsbeskattning)innehåller många viktiga synpunkter på bristerna i dagenssystem. Utredningen rekommenderade att de nya reglernaskulle införas , men krispaket efter krispakethar inneburit förseningar. Det är av största vikt attregeringen presenterar en proposition genast, en somhjälper småföretagarna mycket mer än betänkandetföreslår.Ny demokratis minimikrav som följer är av största viktför alla medborgare, inte bara för de 300.000egenföretagare som har 45.000 anställda, eller för de290.000 män och kvinnor som arbetar i företag med färre än10 personer. Vi måste stärka de mindre företagen för att fådem att expandera, anställa människor, och få fart påSverige nu!Frågor som ligger hos (SOU1991:100) samt krav på förbättringar:Avkastning på satsat kapitalFörslaget innebär att avkastningen på satsat kapital skallbeskattas som kapitalinkomst. ''Räntan'' skall anses varastatslåneräntan minus av kapitalunderlaget.Bättre: Höj räntesatsen. Eftersom statslåneräntanplus används vid beräkningen av den s knormalutdelningen i fåmansbolag finns ingen anledning attbehandla enskilda näringsidkare sämre.Avsättning till expansionskontoFörslaget innebär att de pengar som företagaren inte tarut ur verksamheten för sitt och sin familjs dagliga upphälleska kunna sparas i rörelsen, genom att överskottet avsättstill ett expansionsmedelskonto. Den del som företagaren tarut beskattas som vanligt med inkomstskatt och egenavgifter.På avsättningen till expansionskontot utgår samma skattsom för aktiebolagen, dvs . När företagaren använderexpansionsmedlen skall han betala inkomstskatt med i vissafall marginalskatt. Egenavgifter tas inte ut, menbeloppet är inte förmånsgrundande, dvs han får lägre ATPm m.Bättre: En minskning av expansionsmedlen skallbeskattas som inkomst av näringsverksamhet, och denbetalda näringsskatten på får räknas av frånegenavgifter och inkomstskatt. Därigenom blir villkorenungefär lika som för aktiebolagsägare. Vid en eventuellövergång till aktiebolag bör medel på expansionskontotgivetvis få omvandlas till aktiekapital.Negativt eget kapitalOm det egna kapitalet i verksamheten är negativt skallen schablonmässigt beräknad ränta tas upp som inkomst inäringsverksamheten. En näringsverksamhet med negativteget kapital, som inte beror på underskott, anses alltså halånat ut pengarna till privatdelen.Bättre: Reglerna behövs inte därför att vanligabokföringsregler innebär att skulder skall tas upp i den deldär de rätteligen hör hemma.Underlaget för avsättning till skatteutjämningsreservEnligt förslaget skall negativt eget kapital påverka detkapitalunderlag som skatteutjämningsreserven skallberäknas på. Avsättning till skatteutjämningsreserven fårgöras av det egna kapitalet. De företagare somsedan gammalt har ett negativt eget kapital saknar alltsåmöjlighet att utnyttja denna reserveringsmöjlighet. Enligtutredningsförslaget skall tillskott behandlas somen skuld vid beräkningen avskatteutjämningsreservunderlaget. Detta kan medföraorimliga konsekvenser som den enskilda näringsidkarenofta inte har någon möjlighet att undvika.Bättre: Gamla negativa kapitalunderlag nollställsvid beräkningen av skatteutjämningsreserven i sambandmed att förslagen införs. Tillskott ska inte anses som skuld.FastigheterReavinst vid försäljning av fastigheter som används irörelsen skall tas upp som intäkt av näringsverksamheten --innebärande att vinsten beskattas med upp till 64%.Bättre: Beskattningen av fastigheter ligger kvar iinkomstslaget kapital.Förenkla förändringarnaÄven på området kunniga personer anser att förslagetfrån utredningen är mycket komplicerat. En självklarutgångspunkt måste ju vara att egenföretagarna skall kunnaförstå de skatteregler de berörs av och tillämpa dem utanexperthjälp. Egenföretagarna sköter i stor utsträckning sinaegna deklarationer och avses så kunna göra. Ett sätt attåstadkomma en förenkling är att slopa förslaget till dennegativa räntefördelningen och att nollställa det egnakapitalet vid beräkningen av skatteutjämningsreserven närförslaget införs.Statens kostnad för neutral företagsbeskattning:Enligt skulle det innebära 2,5miljarder kronor i direkt bortfall av skatteintäkten att geegenföretagarna samma skattevillkor som aktiebolagen.Om man jämför det beloppet med sänkningarna avarbetsgivaravgifterna (som har fått brett stöd) så kan manlikställa ovanstående reformer med att sänkaarbetsgivaravgifterna för alla företag med 2/3procentenheter. Extra intäkter på grund av ett vänligaresmåföretagarklimat är inte beräknade.Andra viktiga småföretagarfrågor som regeringen sitterpå:Flera av dessa behandlas i SOU 1992:67.KvittningÅterinför möjligheten att kvitta underskott inäringsverksamhet mot tjänste- och kapitalinkomster. Detär, som vi har tidigare påpekat, det enklaste och bästa sättetatt stödja dem som sakta vill ''smyga igång'' en verksamhet.Att staten endast beskattar det sammanlagda överskottet aven persons inkomst är inte mer än rimligt.PeriodiseringsfonderPeriodiseringsfonder bör införas där företagen skattefrittkan reservera av årsvinsten under maximalt . Ommedlen i fonden räntebeläggs får räntan givetvis inte vara såhög att de avskräcker de mindre företagen från att utnyttjaperiodiseringsfonden. När periodiseringsfonderna införs såbör företagen kunna skriva av av en investeringdirekt, mot upplösning av de reserverade medlen. På detviset kan små företag själva spara vinsten till framtidainvesteringar och bli mindre beroende av externafinansiärer som banker eller riskkapitalbolag.LönereservFöretagen bör få reservera av en lönesumma upptill 90 basbelopp (ungefärlig lönekostnad för 10 anställda).Sätt ett tak på 5 basbelopp per anställd för att undvikamissbruk. Totalt bör reserven få uppgå till minst 50basbelopp eller . På det viset harde minsta företagen en buffert att luta sig mot ilågkonjunktur, och soliditeten i företagen ökar.Skjut på inbetalning av skattFöretag har upplösta lagerreserver ochresultatutjämningsfonder som skall, enligt tidigare beslut,beskattas . Enskildanäringsverksamheter och handelsbolag har fåttuppskov, och det bör aktiebolagen också ha. En inbetalninghar redan gjorts, års taxering. Staten räknademed att företagen skulle betala in 5,8 miljarder per år.Denna fruktansvärda likviditetsindragning sker mitt underden värsta ekonomiska krisen i modern tid. Skjut påinbetalningen så företagarna får andrum.Avskrivningsmöjligheter för valutaförlusterNu när kronan flyter har ett nytt problem uppstått:Enorma valutaförluster. Företag bör få skriva avvalutaförlusterna för att förhindratvångslikvidationer. Syftet är inte att sänka skatten, men attbromsa konkurser.Statens kostnad för ovanstående åtgärder:Möjligheten att kvitta underskott av näringsverksamhetmot inkomst av tjänst beräknas orsaka ett skattebortfall på0,. Exakta kalkyler på de andraåtgärderna finns inte , och spin-off effekterna är svåra attkvantifiera. Internationella erfarenheter och klassiskmakroekonomi pekar på att det land som stimulerarentreprenörer vinner både det korta och långa loppet.8.2 SkattesänkningarNy demokrati förespråkar ett lägre skattetryck förindividen. Då menar vi sänkta skatter och inte enomfördelning av olika skatter. Vi tror att det nuvarandehöga skattetrycket i verkar hämmande på individer,och därmed försvagas landets totala ekonomi. De högaskattetrycket i jämfört med vår omvärld har bl.a.lett till ett omfattande skattefusk bland landetsmedborgare. beräknar att statenförlorar minst 40 miljarder i undanhållna skatter och isamband med de alltmer ökade konkurserna.För tillfället befinner sig i en djup kris, som tillstor del orsakas av den alltför stora offentliga sektorn samtde stora utgifterna i transfereringssystemet, somden alltmer minskade privata sektorn belastats med förhöga skatter. Ny demokrati föreslår i motionen storanedskärningar i statens utgifter bl.a. itransfereringssystemet, biståndet, flyktingkostnaderna,organisationsbidragen mm. Genom dessa kraftigabesparingar som Ny demokrati föreslår ges ett utrymme förstrategiska skattesänkningar.MatmomsenNär man nu stryper medborgarnas ekonomi genomnedskärningar i transfereringssystemet mm så uppstår enfara med detta, nämligen att man stryper konsumtionen såhårt att ytterligare fler företag slås ut och därmed ökararbetslösheten. Ny demokrati föreslår att man gör en rejälmomssänkning på livsmedel. Vi föreslår en sänkning påmatmomsen från nuvarande . Detta kostarstatskassan statiskt omkring 15 miljarder. Nettoutgiften blirsannolikt betydligt mindre i och med att människornaspenderar dessa medel på andra varor och tjänster samt attkommunerna får minskade kostnader vid inköp avlivsmedel till olika inrättningar som skolor, ålderdomshem,vårdinrättningar mm.Minskad matmoms från -- 15 Mdr.TuristmomsenNUTEK redovisar i en rapport 1992:53 den 3 oktoberatt sedan turistmomsen infördes har tappat en delav turistomsättningen till andra länder. Istället för att drain beräknade 4,2 miljarder fick statskassan in 2,4 miljarderkronor. tappade man i negativa dynamiskaeffekter omkring 8 miljarder i ökadearbetslöshetskostnader och minskade skatteintäkter påandra håll. blir visserligen kostnadsläget lägre förutländska turister i och med att den svenska valutan gått neri värde, men Ny demokrati anser att det fortfarande finnsstora dynamiska pluseffekter på att sänka turistmomsen ochytterligare ge en signal till omvärlden att vi är ett billigt ochvackert land att turista i. Därför föreslår vi i motion1992/93:Sk645 en momssänkning inom turismen från 21procent till inom hotell- ochrestaurangbranschen och gällandepersontransporter. Denna sänkning ger en statiskinkomstminskning på omkring 1,5 miljarder, men vi är heltövertygade om att de positiva effekterna i bl a minskadarbetslöshet och andra skatteintäkter kommer att gebetydligt mer än 1,5 miljarder för staten.Sänkning av turistmomsen från 21 till 12,87 resp 9procent -- 1,5 MdrSkattefrågor för småföretagareNy demokrati har tidigare påpekat att det ärnyföretagandet som är ekonomins spjutspets mot framtidavälfärd. Det är i småföretagen som de nya möjligheternaoch jobben finns. Förutsättningen att företagen skall kunnaexpandera och att nya företag bildas är ge dessa en rimligbeskattning och bättre regler inom skatteområdet sommänniskorna förstår sig på. Ny demokrati föreslår imotionen 1992/93:Sk362 skatter för småföretagare, ändringi dessa regler samt omfattande skattesänkningar försmåföretagandet. Dessa skattelättnader ger inkomstbortfallför staten på 5,2 miljarder.Skatteminskningar för småföretagare -- 5,2 MdrTaxeringsvärde på fastighetsmarkNy demokrati anser att de nuvarande taxeringsvärdenapå markvärdet för egnahem är alldeles för höga. Alltförstora regionala skillnader på markvärdet leder till storaorättvisor för människor som bor i likvärdiga hus. Mångafamiljer tvingas dessutom att flytta från sin fastighet bl.a. pågrund av det alltför höga taxeringsvärdet på marken. Pådetta område anser Ny demokrati att en ändring avtaxeringen på markvärdena omgående bör göras. Viföreslår i motion 1992/93:Sk374 att taxeringsvärdet påmarken för egnahem maximeras till högst 100.000 kronor.Detta leder till minskade inkomster för staten på omkring0,5 miljarder.Takvärde på taxering av fastighetsmark för egnahem --0,5 MrdFlyttskattenNy demokrati menar att flyttskatten i allra högsta gradhämmar fri flyttning och därmed hindrar ett effektivtresursutnyttjande av bostadsbeståndet. Vi påpekar i motion1992/93:Sk373 att denna skatt omgående bör slopas. I ochmed denna skattesänkning uteblir inkomster för staten på1,7 miljarder kronor.Slopad flyttskatt -- 1,7 MdrSänkta skatter av alkoholhaltiga drycker till hotell- ochrestaurangbranschenAv Systembolagets totala försäljningen av öl, vin ochsprit går till hotell- ochrestaurangnäringen. Statens totala skatteintäkter påalkoholhaltiga drycker ligger på omkring 12 miljarderkronor. Ny demokrati föreslår i motionen 1992/93:So292,att skatten på alkoholhaltiga drycker sänks för hotell ochrestaurangbranschen med . Genom ensådan ''grossistrabatt'' skulle branschen kunna lägga sig påen betydligt lägre prisnivå än . Ur alkoholpolitisksynvinkel menar demokrati och många ledandealkoholforskare att man får en mjukare och mindrekonsumtion av alkoholhaltiga drycker om de konsumeraspå våra restauranger än i hemmen. Dessutom skulle mångaav gästerna komma till våra krogar och dansställen nyktraoch inte som komma ''grundade'' d v s ganska såberusade.Sänkning av alkoholskatten till hotell- ochrestaurangbranschen, så kallad grossistrabatt -- 0,5 MrdNy demokratis föreslagna skattesänkningar blir totalt påföljande:-- Minskad matmoms.-- 15,0 Mrd-- Minskad turistmoms.-- 1,5 Mrd-- Skatteminskningar för småföretagare.-- 5,2 Mrd-- Minskad taxeringsvärde på fastighetsmark.-- 0,5 Mrd-- Slopad flyttskatt.-- 1,7 Mrd-- Minskad skatt på alkoholhaltiga drycker för H & Rest.-- 0,5 MrdSumma minskade skatter:-- 24,4 Mrd 8.3 BostadspolitikKrisen på fastighetsmarknaden kommer att fortsätta.Mycket talar för att det är kommunerna som står på tur medstora borgensåtaganden. Flera allmännyttiga bostadsbolagriskerar att komma på obestånd. Detta kan få mycketallvarliga konsekvenser på hela samhällsekonomin. Därförmåste regeringen och med hjälp av kvalificeradebedömare utreda hur fastighetsmarknaden kan stabiliseras.I utredningens direktiv måste ingå att föreslå sänkning avfastighetsskatten samt att se över möjligheterna att skjutapå försämringarna i bostadssubventionerna till dess attfastighetsmarknaden stabiliserats och räntorna sjunkit. Sesärskild motion.Fastighetsskatten bör avvecklas på en tioårsperiod. Föratt komma åt de regionala orättvisorna ifastighetsbeskattning bör ett tak på förtaxeringsvärdet av mark för småhus införas.Flyttskatten är skadlig genom att den skaparinlåsningseffekter i boendet och gör arbetskraften mindrerörlig. Denna skatt bör avskaffas . Skattereglerna förtillbyggnad av flerfamiljshus bör ändras så att man fårsamma skatteregler för den tillbyggda delen som förnyproduktion. Regeringen bör stimulera till ett ökatbosparande. Modeller för sådana system finns i mångaandra länder. och inträde i EG ärviktigt för att få en bättre konkurrenssituation ibyggbranschen och därmed lägre priser. Det regelverk somstyr byggandet måste förenklas och övergå tillfunktionskrav så att vi får en bättre produktutveckling ochdärmed lägre priser. Regeringen bör överväga åtgärder attsätta in när konjunkturen vänder för att stimuleraytterligare till utförsäljning av de kommunalabostadsbolagen till de boende. Vi måste komma bort frånplanekonomin i boendet och också komma bort frånmonopolställningen som parterna i nuvarandehyresförhandlingssystem i praktiken har. betalarmånga hushåll, särskilt i det yngre fastighetsbeståndet, enhyra som ligger över marknadshyra. Om detta pratas detväldigt lite i den bostadspolitiska debatten.I våras fattade beslut om reformering avbostadsfinansieringssystemet. Detta trädde i kraft fr o m1993. Den svenska bostadspolitiken, där politiker ochbyråkrater velat bestämma över folks boende, hade körtfast. Trots att skattebetalarna tvingats och fortsättningsvistvingas betala dyrt för räntesubventioner har vi myckethöga hyror. Tyvärr har en stor del av räntesubventionernahamnat i fel fickor och inte kommit de boende till del iönskad utsträckning. gäller det att följa upp beslutenmed förenklingar av regelverket och med skattesänkningarför byggandet och boendet.En primär framtida målsättning är att hushållensköpkraft skall öka efter det att man betalat skatt ochkostnader för mat och boende.Hushållens största utgiftsposter, oavsett boendeform, ärskatter och räntor. Det framtida ränteläget kommer att bliavgörande för våra boendekostnader framöver. av byggkostnaderna är skatter och avgifter. Höga skatterhar krävt höga subventioner. När subventionerna minskarblir det därför nödvändigt att möta detta medskattesänkningar.