mot · GG02So496 · 1993-01-26 00:00:00 — Efter tillkomsten av abortlag har storaförändringar skett både genom framsteg inom medicinskforskning och behandling och genom en förskjutning avattityder och värderingar.Ökat antal aborterDen långsiktiga abortutvecklingen i är oroande.Antalet aborter har ökat från 30 000 1974 till över 37 000 --1990. Den höga nivån äroacceptabel. har i en rapport föreslagit enrad åtgärder för att minska aborterna.I den förändring som sker inom sjukvården medresultatinriktade kliniker och sjukhus, konkurrens ochkostnadsjakt finns det en risk för att det förebyggandehälsoarbetet glöms bort. Ungdomsmottagningar,preventivmedelsrådgivning, kuratorsresurser m m är inte obligatoriskt och kan därför väljas bort ibesparingsivern.Det krävs en utvärdering av den abortförebyggandeverksamheten och ett tydligt klarläggande avSocialstyrelsens och sjukvårdshuvudmännens ansvar förden del av folkhälsoarbetet som omfattar prevention,abortrådgivning och barnafödande.Förändrad syn på fostretEfter tillkomsten av abortlag har en avgörandeattitydförändring ägt rum när det gäller synen på fostretsom en del av kvinnans kropp.Redan i (dir1984:36) markerades en förändring i den syn på fostret somligger till grund för abortlagen. I delbetänkandet SOU1987:11 med titeln ''Skydd för det väntade barnet. Åtgärdervid missbruk m m under graviditet'' skriver utredningen:''Det är enligt vår uppfattning uppenbart att man inte längrekan betrakta modern och det blivande barnet som en endaindivid. ''Samma inställning uttrycker utredningen redan irubriken på sitt slutbetänkande ''Den gravida kvinnan ochfostret -- två individer'' (SOU 1989:51).En enig riksdag markerade indirekt att fostret inte kanbetraktas som en kroppsdel utan är en självständig individmed människovärde när en översyn begärdes ''så attdödfödda blir slutligt omhändertagna på ett värdigtoch respektfullt sätt'' (KU 1986/87:20). Det har lett till attfoster, i enlighet med allmänna råd (SOSFS1990:8), inte längre behandlas som riskavfall utankremeras.Transplantationsutredningen föreslog i betänkandet''Aborterade m m'' (SOU 1991:42) att den hantering av döda somföreskrivs i allmänna råd skall fortsätta atttillämpas. grundar dock sinaställningstaganden på nu gällande abortlag och dess syn påfostret som en del av kvinnans kropp. Det får effekter för bl a utredningens resonemang om samtyckesregler när detgäller användande av fostervävnad.Utvecklingen har således lett till dubbla budskap frånlagstiftarna. För hederlighetens och trovärdighetens skull ärdet nödvändigt att undanröja sådana oklarheter.Förändrad syn på mansrollenFör några decennier sedan ställdes fadern utanför närhans barn skulle födas. En fördjupad syn på mansrollen ochmannens och kvinnans gemensamma ansvar har lett till attdet är en självklarhet att mannen finns med före ochvid förlossningen. Men när graviditeten inte är önskad utanavbryts ställs mannen, med stöd av resonemanget bakomnuvarande abortlag, fortfarande ofta utanför.Kvinnans rätt att själv bestämma om abort innebär intebara frihet utan också ansvar. Kravet att kvinnan ensam skafatta beslut om det väntade barnets liv eller död lägger ettomänskligt ansvar på henne.I skriften ''Fosterdiagnostik -- redovisar''(1986:16) anges: ''Både provtagningen och aborten berörkvinnans kropp. Därför måste det vara hon som i sista handavgör om undersökningen eller aborten skall genomföras.Men barnet är inte enbart hennes. Mannen bör så långtmöjligt vara delaktig i besluten, annars är det risk att hanställs utanför avgörande, som är av stor betydelse för hansoch kvinnans fortsatta gemenskap. Därför bör mannen fåinformation på samma sätt som kvinnan, så att de harmöjlighet att reagera och ta ställning tillsammans. ''För att en ny syn på mannens engagemang ochmedansvar för både graviditet och beslut om eventuell abortska få genomslag krävs en fördjupning av den allmännasynen på varje människas ansvar för sin sexualitet ochkonsekvenserna av sitt sexualliv.Förändrad tidsgräns för möjlig överlevnadSocialstyrelsen kan bevilja abort till och med 22:agraviditetsveckan om synnerliga skäl föreligger. Gränsenför möjlig överlevnad har stadigt sjunkit så att det finnsmöjlighet för enstaka barn födda efter 23 graviditetsveckoratt överleva. Felmarginalen för att tidsbestämma ett fostersverkliga ålder är 1--. Detta innebär att det mednuvarande regler finns en ökande risk att aborter utförs, närfostret är livsdugligt.Förändrad fosterdiagnostikAtt aborten sker är viktigt avhänsyn till föräldrarna och personalen. Diagnostiken hargjort sådana framsteg sedan abortlagen togs att en sänkningockså av 18-veckorsgränsen bör övervägas.Förfinad fosterdiagnostik har på ett tidigare oanat sättöppnat möjligheter att välja vilket barn som skall få födas.Felaktigt använd kan diagnostiken bli ett instrument försortering och urval med en förödande effekt på vår syn påmänniskovärdet. Den genetiska forskningen kan ocksåanvändas i livets tjänst. Det gäller därför inte i första handatt förbjuda kunskap utan att använda kunskapen på rättsätt.AvslutningEn allsidig översyn av abortlag bör ha somhuvudsyfte att diskutera och klarlägga abortlagens innebördnär den grundideologi som lagen bygger på -- synen påfostret som en del av kvinnans kropp -- övergetts. Dessutomkrävs en utvärdering av den abortförebyggandeverksamheten. Vilka möjligheter som står till buds för attsänka antalet aborter måste analyseras i ett vidaresamhällsperspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av 1974års abortlag i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utvärdering avden abortförebyggande verksamheten.