mot · GG02Ub127 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskning för utvecklingHögskolan i har mycket goda förutsättningar attunder utvecklas till ett universitet.Vi tvingas konstatera att regeringen inte noga prövatmöjligheten att tillåta kompaktare universitetsutbildningareller prövat möjligheten att etablera fastaforskningsresurser vid högskolor som uppnått den mognadHögskolan i har. Andelen forskarutbildade lärareär i paritet med universitetens. Ett uttryck för kvaliteten påden forskning, som redan nu bedrivs vid högskolan är dessrelativt höga andel av forskningsrådsmedel.Internationella erfarenheter visar att ett universitet intemåste vara stort för att kunna erbjuda bra undervisnings-och forskningsmiljöer. Tvärtom framhålls ofta att småuniversitet ofta är goda universitet, präglade av både högkvalitet och god miljö. Vi har svårt att se rimligheten av attSverige inför ett fördjupat internationellt samarbete åläggervissa regioner starka restriktioner för forskningen, medande inte påläggs andra. Detta är särskilt allvarligt i regionermed behov av stora infrastrukturella insatser för utvecklingoch förnyelse.I detta sammanhang kan nämnas att särskilt densamhällsvetenskapliga faktulteten i har mycket högkompetens. Den är redan nu större än fakulteten iLinköping och i paritet med motsvarande fakultet i Umeå.Ett uttryck för den kompetens, som utvecklats vidfakulteten är NOVEMUS -- forum för forskning ochutbildning om offentlig verksamhet. Det fungerar som enviktig mötesplats mellan forskare och praktiker kringförnyelsearbetet inom den offentliga sektorn. Det ärangeläget att understryka behovet av ett kraftfullt stöd tillforskning om den offentliga sektorn i av mycket storaförändringar.I det korta perspektivet krävs en kraftfull utbyggnad avHögskolans resurser för egna forskningsinsatser ochnätverkssamarbete med universiteten. Vi menar därför attHögskolans anslag för forskningsstödjande åtgärder börräknas upp med för att blandannat ge utrymme för ett ökat nätverkssamarbete meduniversiteten. Särskilt med , ochLinköpings universitet har ett nära och kvalificeratsamarbete etablerats.Utöver den reguljära forskningsverksamheten vidHögskolan finns i länet en mängd intressantautvecklingsprojekt. Vi vill nedan fästa Riksdagensuppmärksamhet på några av dem.MiljöEn massiv satsning på forskning inom miljöområdetkommer att vara en viktig förutsättning för en långsiktigtuthållig tillväxt. har här stora konkurrensfördelargenom att tidigare socialdemokratiska regeringar förekonkurrentländerna lade om kursen mot en mermiljöinriktad politik på olika områden. Inom länfinns en gemensam strävan mot att utveckla länet till etteko-län. Bland områden som ägnas särskilt intresse finnsavfalls- och avloppshantering, bioteknik ochnaturresurshushållning. Länets näringsliv präglas i hög gradav miljöteknikkunnande vid företag som , , , Frövifors och Aspa samt enomfattande livsmedelsindustri. I länet finns ocksåbetydande kompetens inom landskaps- och naturvård bl.a.genomm SLU:s forskningsstation Grimsö.Nätverk mellan Högskolan och företag inommiljöområdet är på väg att etableras. Ett viktigt exempel pådetta är det nätverk inom miljöområdet som byggs uppmellan Högskolan, , läns landsting ochKumla kommun. Här går in med en betydandeekonomisk insats.KommunikationshandikappEn framsynt handikappolitik har lett till att Sverigetillhör världens ledande nationer inom forskning ochutveckling på handikappområdet, kanske främstkommunikationshandikapp. Ett närmande mellan industri,offentlig service och forskning kan bidra till nyamarknadsandelar för bl.a. handikapphjälpmedel. Här intarÖrebro en mycket viktig roll. Staden har kommit att blicentrum för döv- och hörselvården. Genom den statligaEkesskolan finns här resurscentrum och landets endaspecialskola för blinda. Här finns också en nationellforskningsresurs genom audiologiskaklinik.I staden finns ett trettiotal statliga, kommunala ochlandstingskommunala institutioner som arbetatmer eller mindre utan kunskap om varandras verksamheter.Flera av dessa är nationella eller regionala om kommunikationshandikapp(CKH) är en relativt nybildad nätverksorganisation, somsamordnar forskning och utveckling inom områdetkommunikationshandikapp i landet.Förutsättningarna för att bedriva och sprida forskninginom området är särskilt gynnsamma i med dessmångfald, bredd och närhet mellan olika verksamheter.Med ett aktivt statligt stöd och engagemang bör Örebrolångsiktigt kunna utvecklas än starkare till en viktiginternationell mötesplats på områdetkommunikationshandikapp. Vi föreslår att Högskolan iÖrebro tilldelas för Centrum förkommunikationshandikapp.Fora för kvinnoforskningVid finns ett av landets åtta fora förkvinnoforskning. Fora spelar en viktig roll som stöd tillkvinnoforskningen men också som mötesplats mellankvinnliga forskare och praktiker.Örebro har som enda ort i landet profilerats motjämställdhetsfrågor inom den politiska sfären, därhögskolan spelar en mycket viktig roll. Det nationella ochinternationella intresset för forskningsresultaten inomområdet är mycket stort. Ökade ambitioner påjämställdhetsområdet bör därför följas av en ökning avanslagen till Centrum/Fora för kvinnoforskning. Vi föreslåratt tilldelas ytterligare 500.000 kronorav forskningsmedel till Centrum/Fora i för de mindre företagens roll och betydelse isamhällsekonomin har både nationellt och internationelltutvecklats . Här har NUTEKhaft en viktig roll för att initiera och genomföra studier inomområdet, ofta i samverkan med forskare vid olikauniversitet och högskolor. I drivs såvälentreprenörsforskning i vid mening som en mer fokuseradforskning avseende t.ex. det teknikbaseradenyföretagandet och småföretag i lokala nätverk, väl i paritetmed den internationella forskningen. Dock finns skäl attefterfråga en förstärkning av den forskning som handlar omstrukturfrågor och tillväxtproblem, både på regional ochnationell nivå.Sverige har ett stort behov av såväl forskning avpolicyrelevant slag som en stabil kunskapsbank inomsmåföretagsområdet. med speciellinriktning mot småföretagsforskning har inrättats i fleraEG-ländet. Detta saknas i Sverige.I samverkan mellan , ,universiteten, högskolan i , Utvecklingsfonden iÖrebro län m.fl. regionala intressenter har därför Forumför småföretagsforskning (FSF) etablerats. FSF har sitt sätei . Detta har kunnat möjliggöras genom Högskolansprofil, närheten till SCB:s arbetsställe, företagsregister ochett stort regionalt engagemang. En viktig uppgift för FSF äratt stödja småföretagen i en omorientering motinternationella marknader som dessa skall gesökad förmåga att hantera den ökade konkurrens påhemmamarknaden, som en ökad internationaliseringinnebär.FSF skallförse beslutsfattare med vägledning förinsatser för att stärka småföretagens ställning, utgöra ensamlad kunskapspool i småföretagsfrågor förintresseorganisatoner, banker, utvecklingsfonder och andraorganisationer som arbetar med och för småföretagande,fungera som mötesplats för småföretagsforskningen ilandet och svara för spridning av forskningsresultat,utgöra nationella organisation för samverkan medutländska institut inom småföretagsforskningens område.FSF bör ges en basfinansiering som avser att garanteraatt den nödvändiga kunskapsutvecklingen sker.Basfinansieringen bör ge utrymme förforskningshandledare samt ett par forskar-/doktorandtjänster. Den ska ge utrymme att utveckla detplanerade samarbetet med andra universitet och högskolor.Vi menar att det är av väsentligt nationellt intresse attSverige i likhet med våra konkurrentländer kan etablera enverksamhet som mötesplats mellan forskarvärlden ochsmåföretagen. Vi föreslår därför att uttalarbehovet av medel för utveckling av FSF:s verksamhet.Omvårdnad och hälsaI i , , den ena avlandets två idrottsinstitutioner (GIH) och en mängdinstitutioner och myndigheter, som arbetar medomvårdnads- och friskvårdsfrågor har län storamöjligheter att bidra till landvinningar inomfolkhälsoområdet.Vårdhögskolan i samverkar nära med denstatliga högskolan och och har därmedkunnat utveckla samverkan mellan utbildning ochforskning. Betydelsefulla avhandlingar inomomvårdnadsarbetet har avlagts av forskare knutna tillVårdhögskolan. Det finns dock här som vid andraVårdhögskolor stor brist på disputerade lärare och behovatt utveckla karriärmöjligheterna för de studerande.Brist på forskningsresultat inom omvårdnadsområdetutgör en allvarlig hämsko på utvecklingen av vården inomkommuner och landsting. En satsning på ökade resurser påomvårdnadsforskning skulle vara ett betydelsefullt bidragtill kunskapsutvecklingen som det skulle höjakvaliteten på vårdutbildningen. Den höga andelen kvinnorinom vårdutbildningarna innebär också att en satsning påforskarutbildning på vårdhögskolorna är betydelsefull urjämställdhetssynpunkt. Vi föreslår därför att riksdagenuttalar behovet av en kraftfull satsning påforskarutbildningen vid vårdhögskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta forskningsresurser vidHögskolan i ,2. att beslutar att anslaget tillforskningsstödjande åtgärder vid med ytterligare budgetåret1993/94,3. att beslutar att utökaUtbildningsdepartementets anslag för centra/fora förkvinnoforskning varvid Kvinnovetenskapligt forum vidHögskolan i tillförs ytterligare 500 000 /94,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till miljöforskning iÖrebro,5. att beslutar att anslå tillHögskolan i för verksamheten vid Centrum förkommunikationshandikapp,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbyggnad avomvårdnadsforskningen vid vårdhögskolorna.