mot · GG02U208 · 1993-01-26 00:00:00 — Jordbruksutvecklingen i tredje världen Den globala livsmedelsproduktionen har fortfarande ettvisst överskott, och potentialen i framför allt denindustrialiserade världen är relativt stor. Trots dettaöverskott och trots möjligheterna, sett i ett globaltperspektiv, lever mer än 400 miljoner människor i renundernäring. En växande andel av befolkningen riskerarskador i olika former.Det överskott på livsmedel som finns är koncentrerat tillvästvärlden, och med ett fåtal undantag har Tredje världensländer en vikande produktionsförmåga per capita. Mer än40 % av invånare lever i länder där skörden perhektar är mindre än . Befolkningsökningenmedför att allt sämre jordar måste tas i anspråk förlivsmedelsproduktion.Oförmågan att lösa problem med ökenspridning,erosion och överbetning medför att den svältsituation somför närvarande drabbar flera av länder kommer attbli vanligare. Tyvärr stagnerar insatserna som kan motverkautvecklingen, exempelvis konstbevattningen och en ökadgödsling. De länder som är mest utsatta pålivsmedelsområdet kännetecknas också av en ekonomiskkris med en omfattande skuldbörda. Det innebär attkortsiktiga lösningar sätts framför långsiktiga och attflykten från landsbygden i ett senare skede skapar svåraproblem i Tredje världens städer, där invånarantalet ökarmed , i . Demiljöproblem som kännetecknar landsbygden ersätts då avtypiska storstadsproblem som ständigt accentueras.En av förklaringarna till att livmedelsproduktionen harstagnerat i Tredje världen är det subventionerade överskottsom västvärldens energiintensiva jordbruk skapat. Dekonstlat låga världsmarknadspriserna har inte uppmuntratflertalet utvecklingsländer till satsningar på egenjordbruksutveckling. När en avreglering kommer till ståndinnebär det att det totala överskottet minskar och attexempelvis spannmålspriserna på världsmarknaden ökar.För många av Tredje världens länder kommer detta attmedföra utomordentliga påfrestningar. Om dessutomoljenotan stiger kraftigt försämrasinvesteringsmöjligheterna i jordbrukets utveckling. Detfinns därför anledning att se över inom vilka områdeninsatserna från västvärlden skall genomföras. Den snabbabefolkningsökningen måste hejdas och skuldkrisen för demest utsatta länderna lösas. Miljövänliga energislag måsteväljas och miljövänliga energisystem måste byggas upp,framför allt i storstäderna. Detta tillsammans meduppbyggnad av en uthållig infrastruktur på landsbygden,baserad på en hög självförsörjningsgrad av livsmedel ochenergi, kan hejda den negativa utvecklingen.Till den komplicerade bilden av den globalalivsmedelssituationen hör de motsägande uppgifter somlämnas av myndigheter, utredningsinstitut ochorganisationer om den nuvarande situationen och om hurframtiden kommer att te sig. En internationell konferensskulle kunna bidra till att klargöra situationen och lägga fasten strategi för framtiden. bör ta initiativ till en sådankonferens. Det är dock ställt utom allt tvivel att enhuvuduppgift måste bli att stödja utvecklingen av Tredjevärldens jordbruk, särskilt i de länder som är mest utsatta.Detta kräver en viss omprioritering av det svenskabiståndet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en internationell konferens omden globala livsmedelssituationen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioritering av det svenskabiståndet i syfte att stärka jordbruksutvecklingen i Tredjevärlden.