mot · GG02Ub905 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning för förnyelse och tillväxt InnehållHögskolans dimensionering måste öka ytterligare2Ökad ingenjörsutbildning3Yrkesteknisk högskoleutbildning måste utökas5Reformera gymnasieskolan så snabbt som möjligt5 50 000 ungdomar måste erbjudas ''det tredjegymnasieåret''6Kommunal vuxenutbildning7Teknikerutbildningarna8 20 000 fler i vuxenutbildning9Resursfördelningen9Utveckla distansutbildningen10Studiestöd10Folkbildning en viktig utbildningsform10Högskolelokaler10Upprustning av skollokaler11Hemställan11Utbildningsnivån i vårt samhälle har varitså hög som . I ett internationellt perspektiv är den ändåotillräcklig. Andelen högskoleutbildade är i mångabranscher lägre än i våra viktigaste konkurrentländer. Dettagäller särskilt inom industrin.För att klara sysselsättningen, kraftigt pressa nerarbetslösheten och klara de ekonomiskaåtaganden som utgör grunden för vårt välfärdssamhälle,måste vi både skapa en ökad tillväxt och utveckla en godlivsmiljö. Detta ställer stora krav på en snabb utbyggnadoch effektivisering av vårt näringsliv. Framgång i dennastora utmaning förutsätter god tillgång till mycketvälutbildad arbetskraft.Höjning av den allmänna utbildningsnivån är enbetydelsefull investering för framtidens mer kvalificeradeoch föränderliga arbetsliv. Detta är inte minst nödvändigt ien situation med stora behov av en industriell förnyelse.Förutsättningen för att ytterligare förbättraarbetskraftens utbildning är en kvantitativ och kvalitativförstärkning av vårt utbildningsväsende. Den pågåendereformeringen av gymnasieskolan är en del i detta arbete.En påskyndad förstärkning av högskolan är en annan.Högskolans dimensionering måste öka ytterligareHögskolan är nu inne i en period av kraftig utbyggnad.Expansionen inleddes efter beslut i våren 1991.Då hade den statliga högskolan ca 140 000 årsstudieplatser. Innevarande budgetår har antaletökat till ca 160 000 årsstudieplatser. Till detta kommer den kommunalahögskolan med ca 20 000 årsstudieplatser.Genom redan fattade beslut kommer den statligahögskolan att öka med ca 10 000 till ca 170 000årsstudieplatser /94, budgetåren 1995/96och 1996/97 till nära 180 000.Högskolan genomgår också stora förändringar. Fr.o.m.den 1 juli 1993 försvinner linjesystemet och ersätts av ettsystem med examensordning. Statsmakterna kommer attlägga ut utbildningsuppdrag på de olika högskoleenheterna.Även högskolans utbildning kommer i likhet med vad somredan gäller för forskningen /94 att beslutas avriksdagen för en treårsperiod.Vi socialdemokrater anser att den svenska högskolanbör expandera ytterligare utöver vad som redan beslutats.Vi bedömer att det är realistiskt och nödvändigt att ökaplaneringsramen för högskolan medytterligare 10 000 årsstudieplatser. Vi anvisar för detta 350 miljonerkronor.Dessa tillkommande utbildningsplatser skall följas uppunder . Detta innebär att den statliga högskolan läsåret1995/96 kommer att ha nära 210 000 årsstudieplatser dvs. ca 50 000 fler än innevarande läsår.En ökning av planeringsramen för högskolan med totalt ca 20 000 årsstudieplatser innebär en ökning med jämfört med nuvarande situation. Vi förutsersjälvfallet att detta kommer att innebära en stor anspänningför högskolans organisation, dess lärare och studenter, menatt det skall vara möjligt.Det finns många goda motiv för att ytterligarepåskynda den utbyggnad av högskolan som äger rum. Delånga köerna till högskolan visar tydligt ett ökande intressebland medborgarna för att ytterligare fördjupa sittkunnande. En starkt bidragande orsak till detta ärnaturligtvis situationen på arbetsmarknaden. Kraven inomde flesta sektorer av arbetslivet ökar genom att vårtsamhälle ekonomiskt och i andra avseenden i ökande tempointegreras med vår omvärld.Många unga som kommer in i arbetslivet har enmodernare utbildning än de redan yrkesverksamma. Detökar intresset för och behovet av komplettering av gedigetyrkeskunnande med kunskaper erhållna genom fort- ochvidareutbildning. För en ökande andel av arbetskraftenligger den utbildning som här krävs på högskolenivå.Högskolan måste i betydligt större omfattning än spelaen roll i denna fort- och vidareutbildning av deyrkesverksamma. Det ökar också kraven på högskolornaatt till form, innehåll och lokalisering av utbildningtillmötesgå arbetslivets önskemål. I detta sammanhang ärdet angeläget att ta tillvara såväl de statliga högskolornasresurser för fortbildning som de landstingskommunalavårdhögskolornas.I avvaktan på att regeringen redovisar deutbildningsuppdrag som ochrespektive högskola förhandlat sig fram till är det intelämpligt eller möjligt att fördela de tillkommandeutbildningsplatser vi föreslår. Vi vill dock redan nuframhålla behovet av ökad omfattning av utbildningarnainom den tekniska och naturvetenskapliga sektorn.Ökad ingenjörsutbildningVi bedömer att det är av största vikt att ökaexaminationen av civilingenjörer. Tillgång på kvalificeradetekniker är av strategisk betydelse för den industriellautvecklingen. Det kan ske genom att andelen som fullföljerpåbörjad utbildning ökar. avbryter sina studier . Den snabbaste ökningen kanåstadkommas genom att mer stöd sätts in för att hjälpa destuderande att fullfölja studierna. Detta måste ske. Deberörda högskolorna bör av regeringen uppmanas att i sinverksamhet högt prioritera sådant stöd. bör somsin mening ge regeringen detta till känna.Vi anser även att antalet nybörjarplatser inomcivilingenjörsutbildningarna bör ökas. För att klara detframtida behovet, inte minst för de mindre och medelstoraföretagen, bedömer vi att antalet nybörjarplatser behöveröka med minst ett par tusen. Detta är inte möjligt attåstadkomma på kort sikt, främst av rekryteringsskäl. /94 bör dock 600 nybörjarplatser kunnainrättas. Ökningstakten måste sedan vara beroende av attrekryteringen till utbildningen löses.Vid vissa av de sju utbildningsorterna förcivilingenjörsutbildning kan en ökning ske, inte minst vidhögskolan i . Vidare bör det vara möjligt att utveckladen modell som innebär att delar av utbildningenlokaliseras till vissa mindre och medelstora högskolor somhar särskilda förutsättningar för denna. Detta sker i dagt.ex. vid högskolorna i /,/, /, ochGävle/Sandviken.För att klara expansionen av utbildningen vill videssutom aktualisera behovet av att etablera en ny tekniskhögskola på en ort som redan har godutbildningskompetens inom detta område. En ny tekniskhögskola skall bidra till att skapa god tillgång påkvalificerade tekniker i hela landet. Vi förordar därför attförutsättningar för detta utreds.För att den här föreslagna kraftiga utbyggnaden avcivilingenjörsutbildningarna skall kunna ske krävs attrekryteringsunderlaget stärks och breddas. En nysatsningsom leder till allvarliga svårigheter för rekryteringen tillredan etablerade utbildningar måste självfallet undvikas.Det är vidare angeläget att öka utbildningen avhögskoleingenjörer. Denna tvååriga utbildning, somtillkom efter starka önskemål från näringslivet, har blivitmycket uppskattad. Men föreligger starkaönskemål att i ännu högre grad kunna tillmötesgå kravenfrån många studerande och högskolor om ett tredjekompletterande år till denna utbildning. finns på dessautbildningar ca 5 300 nybörjarplatser. Vi anser att resurser motsvarandeytterligare 900 årsstudieplatser bör anslås för dessautbildningar.Riksdagen bör därför besluta om att anslå resursermotsvarande ytterligare 900 årsstudieplatser för dessautbildningar för /94.Rekryteringen till de naturvetenskapliga och tekniskautbildningarna måste förbättras. Andelen studerande igymnasieskolan med sådan inriktning på sina studierbehöver öka. lämnar endast ca 16 000 studerande fullgjord treårig naturvetenskaplig ellerteknisk linje i gymnasieskolan. För att klara rekryteringen,bl.a. till dessa sektorer på högskolan, måste även denkommunala vuxenutbildningen ges möjlighet att utökautbildningarna inom dessa områden.Rekryteringen till högskolans naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar måste ägnas stor uppmärksamhet.Det är angeläget att redan i väcka intresse förnaturvetenskapliga och tekniska frågor. Där måste elevernafå möta en stimulerande undervisning som tar sinutgångspunkt i deras naturliga nyfikenhet på sådana frågor.Särskilt viktigt för flickorna är det att få möta kvinnligaförebilder som har sin yrkesverksamhet eller intressen inomdessa områden.Många ungdomar som söker gymnasielinje ellerprogram känner oro för att de inte skall komma att klara avstudier inom naturvetenskapliga och tekniska ämnentillräckligt väl. Det är viktigt att man vid gymnasieskolornatar denna oro på allvar. Därför bör man erbjuda och vidtasärskilda åtgärder för att stödja de elever som är bereddaatt studera med en sådan inriktning. Här är det återigenviktigt att särskilt uppmärksamma flickornas situation vadgäller tekniska ämnen.Även inom den kommunala vuxenutbildningen bör deelever som studerar tekniska och naturvetenskapliga ämnenerbjudas särskilt stöd för att klara de många gångerkrävande studierna. Även i detta sammanhang är dekvinnliga förebilderna mycket betydelsefulla.En kraftig utökning av utbildningar inom teknik ochnaturvetenskap kräver dessutom att högskolorna i högregrad än vad som gäller anpassar sitt utbud avutbildningar till de behov och önskemål som finns hos depresumtiva studerandena. Det är vid utvecklingen avutbildningarna helt nödvändigt att ha en nära kontakt mednäringslivet i berörda regioner samt med företrädare förkommuner och för arbetsmarknadens parter.För att underlätta för dem som befinner sig i arbetslivetatt t.ex. kombinera studier med yrkesarbete måsteutbildningar utvecklas som gör detta möjligt.Undervisningen måste även kunna äga rum på kvällstid ochpå . Många av de s.k. institutingenjörerna fickunder tidigare årtionden möjlighet att skaffa sig enutbildning genom sådana arrangemang.Utbildningar som gör det möjligt för högskoleingenjöreratt bygga på sina kunskaper till en civilingenjörsexamenmåste utvecklas och spridas. De skall alltså kunna fåtillgodoräkna sig den utbildning de redan har i de fortsattastudierna. En del av de nytillkommande resurserna böranvändas för detta ändamål.För att kunna expandera högskoleutbildningarna inomteknik och naturvetenskap kommer det även bli nödvändigtatt öka omfattningen av det s.k. tekniska basåret. Genomdetta ges studerande möjlighet att inom högskolankomplettera gymnasieutbildningar från andra linjer än Toch N inom matematik, fysik, kemi och olika tekniskaämnen. De erfarenheter som finns av dessa utbildningar ärgoda.Arbetslivets och särskilt industrins ansvar för attstimulera till kvalificerad yrkesutbildning inom denaturvetenskapliga och tekniska sektorerna kan inte nogpoängteras. Här är det viktigt att bryta de negativa attitydertill kvinnliga medarbetare som fortfarande existerar påmånga arbetsplatser. Lönesättning och karriärvägar förkvinnor på arbetsplatser inom dessa sektorer måste oftaförbättras. Därmed kan ökad jämställdhet bidra till en ökadrekrytering till dessa viktiga delar av arbetslivet.Yrkesteknisk högskoleutbildning måste utökasGenom den yrkestekniska högskoleutbildningen (YTH)ges en god möjlighet för yrkesverksamma, inom främstindustrin, men även inom handel och servicenäringar, attskaffa sig en kvalificerad yrkesutbildning på högre nivå. Vihar tidigare i motion krävt att regeringen skall utarbeta enplan för utbyggnad av YTH. Detta yrkande avslogs av denborgerliga majoriteten med motiveringen att ''Utskottetutgår från att regeringen prövar frågan om YTH-utbildningens dimensionering och lokalisering inför nästatreårsperiod''. Vid de utökningar som därefter har skett avantalet högskoleplatser har YTH-utbildningen inte utökats.Vi beräknar att en utbyggnad av YTH med 200årsstudieplatser /94 skulle motsvarabehovet på arbetsmarknaden. Vi bedömer att omfattningenav YTH-utbildningarna, som uppgår till ca 1 100 årsstudieplatser, bör ha fördubblats.Vi anser att en utökad dimensionering av en sådanvidgad YTH bör ingå i de 10 000 ytterligare platser vi föreslår för högskolan för nästabudgetår.Riksdagen bör därför besluta att YTH-utbildningarnautökas med 200 årsstudieplatser /94.Reformera gymnasieskolan så snabbt som möjligtDen angelägna reformeringen av gymnasieskolan har avden borgerliga regeringen försenats med . Därigenomkommer många studerande på de yrkesinriktadeutbildningarna att gå miste om ''det tredje året''.Det är nu viktigt att så många kommuner som möjligtredan till kan erbjuda sina ungdomar detreåriga programmen, speciellt inom de yrkesförberedandeinriktningarna. Det är angeläget för att stärka ungdomarnasställning i arbetslivet. Men det är viktigt även för arbetslivetoch för att vidga rekryteringsunderlaget till högskolan.Målmedvetna åtgärder måste vidtas för att förmå helaårskullen att efter fortsätta i gymnasieskolan.I gymnasieskolorna måste ytterligare åtgärder sättas in föratt stimulera eleverna att fullfölja gymnasieutbildningen.50 000 ungdomar måste erbjudas ''det tredjegymnasieåret''Efter kommer ca 42 000 studerande utfrån tvåårig gymnasieutbildning, 35 000 från yrkesinriktad och 7 000 från studieförberedande linjer. Majoriteten av demriskerar att, med nuvarande katastrofala situation påarbetsmarknaden, gå direkt ut i arbetslöshet. Den naturliga åtgärden är att erbjuda dem enrätt till den förbättrade utbildning som derasefterkommande kamrater får, ''det tredje gymnasieåret''.I november 1992 var 55 000 ungdomar i åldern 16--24arbetslösa och 74 000 genomgick ungdomspraktik. Vid ingången av nästabudgetår har de senare slutfört sin ungdomspraktik ochriskerar att på nytt kastas ut i arbetslöshet.Vi anser att minst 50 000 ur gruppen 18--medenbart tvåårig gymnasieutbildning bör ges möjlighet attgenomgå ''det tredje gymnasieåret''. bör beslutaatt denna möjlighet erbjuds dessa ungdomar. Erbjudandetbör avse alla och, i första hand, arbetslösaungdomar i åldern 20--24 år.Det är djupt upprörande att regeringen i propositioneninte visar något intresse för att genom reguljär utbildninglösa dessa ungdomars svåra situation.Vi socialdemokrater anser att kommunerna därför börges möjlighet att erbjuda minst 50 000 platser i form av ''det tredje gymnasieåret''. Medtanke på kommunernas ekonomiska situation bör bidragetvara per studerande. Det bör överlåtas åt denenskilda kommunen att avgöra om ''det tredjegymnasieåret'' skall förläggas till gymnasieskolan ellervuxenutbildningsenheten. Eftersom inte alla kommuner ärgymnasieorter kan det här bli nödvändigt med ettsamarbete mellan kommuner för att så rationellt sommöjligt ordna utbildningen. För dessa utbildningsinsatserföreslår vi att anslås.Innehållet i ''det tredje gymnasieåret'' måste anpassas tillelevernas önskemål, förkunskaper och lokalaförutsättningar. Fördjupade studier i svenska, matematikoch främmande språk är naturligtvis betydelsefullt, liksomkomplettering av yrkesutbildningen. Förutom detta bör högprioritet ges åt studier i tekniska och naturvetenskapligaämnen, bl.a. som grund för fortsatta studier på högskolaneller för teknikerutbildningen inom Komvux.Vi föreslår här en mycket kraftig, men helt nödvändigutbildningssatsning. Vi inser att denna kommer att innebärastora påfrestningar på organisationen. Företrädare förkommunen och dess skolväsende, för näringsliv ochfackliga organisationer samt företrädare för lokalaarbetsmarknadsmyndigheter kommer att behöva utvecklaett nära samarbete för att finna former för attgenomföra denna utbildningsexpansion. En modell för ettarbete av detta slag kan vara att tillsätta en projektgrupp avföreträdare för ovan nämnda grupper.Det kommer naturligtvis att bli nödvändigt att utnyttjabefintlig utrustning och lokaler ännu mer effektivt. Detkommer troligen i många fall innebära en förskjutning avundervisningen till andra tidpunkter än vad som gäller,t.ex. till sen eftermiddagstid eller kvällstid.Vi räknar med att det skall vara möjligt att få tillgång tillgoda lärarkrafter, i första hand genom att de redan nuanställda lärarna tar på sig uppgifter utöver deras normalaundervisningsskyldighet. Det bör även vara möjligt attrekrytera andra med lämplig utbildning, t.ex.civilingenjörer. Många arbetslösa med djupayrkeserfarenheter från olika områden skulle kunna berikautbildningen vid gymnasieskolorna och därigenom bidra hög kvalitet i utbildningen.Det måste vara en mycket angelägen uppgift för allaberörda att bidra till att ge dessa ungdomar en betydandekompetenshöjning genom ''det tredje gymnasieåret''. Vi ärstarkt övertygade om att denna satsning skall bliframgångsrik med stöd av alla de goda och initiativrikakrafter som finns ute i kommunerna.För att få ett begrepp om storleken av insatsen kan de 50 000 ungdomarna relateras till att antalet elever vidgymnasieskolan innevarande läsår är nära 290 000. När gymnasiereformen är genomförd fullt ut1996/97 kommer drygt 330 000 elever att studera i gymnasieskolan.Vi anser vidare att de ungdomar som innevarande läsårpåbörjat en tvåårig gymnasieutbildning redan nu börgaranteras möjligheten till ''det tredje gymnasieåret'' när deslutfört sin utbildning till sommaren 1994.Kommunal vuxenutbildningKommunal vuxenutbildning har en mycket betydelsefullroll för att förverkliga idéerna om livslångt lärande och gestora bidrag i arbetet för att åstadkomma en generellkompetenshöjning av arbetskraften. Komvux är särskiltviktigt för kvinnor och invandrare.Socialdemokratin har därför medverkat till att stödjaoch bygga upp olika former av vuxenutbildning till enomfattning och kvalitet som rönt internationelluppmärksamhet.Den genomförda reformeringen av gymnasieskolan,vuxenutbildningen och folkbildningen syftade till attytterligare höja den allmänna utbildningsnivån ochförberda alla för ett livslångt lärande där återkommandeutbildning blir allt vanligare.Den kommunala vuxenutbildningens ansvar omfattar nugrundläggande vuxenutbildning, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning.I dagens arbetsmarknadsläge är det angeläget att dengymnasiala och yrkesinriktade vuxenutbildningen inteprioriteras ner. De signaler som den borgerliga regeringengivit om besparingar inom vuxenutbildningen, inte minst iförra årets budgetproposition, får inte tas till intäkt för attdenna inte behövs. Tvärtom finns det anledning att betonavikten av denna, både som instrument förkompetenshöjning i arbetslivet och för att öka den tekniskautbildningen.Köerna till Komvux är i de flesta kommuner långa.Skälet är dels den svåra situationen på arbetsmarknaden,dels regeringens och riksdagsmajoritetens neddragning avde statliga bidragen till Komvux.Många av de sökande till Komvux har arbete. Genom attöka dimensioneringen i den reguljärautbildningsorganisationen utnyttjas den fria vilja tillutbildning som finns bland dem som står i kö förKomvuxstudier. skapas förutsättningar förarbetslösa att gå in i arbetslivet i de studerandes ställe.För många arbetslösa är kompetenshöjning genomstudier inom vuxenutbildning ett starktefterfrågat alternativ. För möjligheterna att ökadimensioneringen av högskolan inom olika sektorer spelarKomvux en avgörande roll. har en tredjedel avnybörjarna i högskolan läst på vuxenutbildning inågon form. Komvux är således mycket viktig, inte minst ien situation då vi önskar öka antalet högskolestuderandeinom naturvetenskaplig och teknisk sektor. Lika viktigt ärdet att framhålla behovet av ökat språkkunnande.TeknikerutbildningarnaDen ettåriga teknikerutbildningen är enpåbyggnadsutbildning inom Komvux. Den bygger påavslutad treårig gymnasieutbildning. Den är mer direktyrkesinriktad än de tidigare tre studieåren som skall varastudie- och yrkesförberedande. Det finns många skäl för attsäkerställa och expandera dessa utbildningar.Minskningen av de statliga och kommunala bidragen harkommit att drabba denna utbildning särskilt hårt.I dag finns vid de gymnasieskolor som tidigaregenomfört det fjärde året dyrbar utrustning som även kananvändas för utökad teknikerutbildning. Det ärkapitalförstöring att inte utnyttja den utrustningen fullt ut.För att i en situation där vi eftersträvar en kraftig tillväxtav industriell verksamhet undvika en brist på teknikermåste teknikerutbildningen öka. Det är även angeläget attskapa goda möjligheter för elever som tidigare gått tvåårigayrkesutbildningar att komplettera dessa för att sedan antastill teknikerutbildning.Detta gäller även för elever som genomgått de nyatreåriga programmen. För dem som redan under det andrastudieåret bestämmer sig för att efter avslutad utbildningfortsätta på teknikerutbildning bör utbildningen under dettredje året anpassas så att erforderliga förkunskaper förteknikerutbildning kan inhämtas.Ansökningarna till teknisk utbildning i gymnasieskolanminskar . En anledning är säkert att dentidigare möjligheten att efter fyraårig utbildning igymnasieskolan få en gymnasieingenjörsexamen inte längrefinns. Många av de presumtiva studerandena är inteberedda att genomgå högskolestudier eftergymnasieskolan.Denna gång drabbar arbetslösheten även tjänstemän påolika nivåer. Högskolestudier skulle för många av dem varaden naturliga vägen för att erhålla en kompetenshöjningsom stärker deras ställning i arbetslivet. Många av dem harförvärvat sin yrkesskicklighet genom lärande i arbetslivet.Däremot kan deras teoretiska utbildning vara sådan att deninte kan utgöra en tillräcklig grund för högskolestudier.Åtgärder krävs för att underlätta för dessa gruppersutbildning, t.ex. genom att inom Komvux inrätta en ettårigutbildning som anpassas och utformas så att den ger en godteoretisk grund för fortsatta högskolestudier. Utbildningenbör anpassas så att den i första hand utgör grund förfortsatta studier inom teknisk eller ekonomisk sektor.Inom industrin finns det många kvinnor varsyrkeserfarenheter inte tas till vara. Deras möjligheter skulleöka om de får chans till en formell teknisk utbildning. Måletbör vara att minst 1 000 kvinnor med god yrkeserfarenhet får genomgå en fördem anpassad ettårig teknisk utbildning. Förutsättningarnaför detta skapas genom vårt förslag att utöka denkommunala vuxenutbildningen med 20 000 platser.20 000 fler i vuxenutbildningVi bedömer att Komvux bör tillföras resurser förytterligare 20 000 heltidsstuderande. Prioriterade områden för dennaförstärkning bör vara teknikerutbildningarna, utbildningarinom teknik och naturvetenskap, inom språkområdet samtför arbetslivet betydelsefulla kompetenshöjandeutbildningar. Vi anser att av här föreslagen utbyggnad avKomvux motsvarande 20 000 helårsstuderande minst 2 000platser avsätts för teknikerutbildningarna.Vi föreslår att Komvux tillförs ytterligare 600miljoner kronor.ResursfördelningenDe extra medlen till ''det tredje gymnasieåret'' ochKomvux bör tillföras kommunerna efter ansökan hosSkolverket.Komvux har på många håll drabbats mycket hårt avkommunernas besparingar. Om Komvuxorganisationenskall kunna expandera är det nödvändigt att staten tar på sigen större andel av kostnaderna än normalt. Genom det nyabidragssystemet till kommunerna kan inte staten direktpeka ut Komvux som en angelägen uppgift. Upphandlinggenom AMS är inte heller en lämplig åtgärd eftersom detrör sig om en i detta arbetsmarknadsläge önskvärdexpansion av reguljär utbildning.Den lämpligaste modellen måste vara att ge dekommuner som är beredda att öka sin Komvuxverksamhetöver nu gällande nivå möjlighet att söka medel hosSkolverket. Modellen har redan tillämpats när det gällermedel för gymnasieskolans ''tredje år''. hargenom sin fältorganisation god kunskap om kommunalvuxenutbildning. Resurserna för ''det tredje gymnasieåret''och expansionen av Komvux bör efter ansökan från kommunernafördelas av Skolverket.Det är naturligtvis svårt att förutse behovet avutbildningsplatser för ''det tredje året'' och för Komvux i deenskilda kommunerna. Om det visar sig att önskemålen ommedel till platser i gymnasieskolan överstiger det belopp viför detta ändamål här anslagit som ansökningarnatill Komvux understiger vad vi här beräknat skall medel från''Komvuxanslaget'' kunna överföras till anslaget för ''dettredje året''. Motsatsen skall självfallet även kunna ägarum.