mot · GG02N312 · 1993-01-26 00:00:00 — Manstår i det läget inför en avvägning mellan hänsyn till devillkor, under vilka kreditverksamhet normalt bedrivs ochhänsynen till det utpräglat kooperativa intresset iinflytandefrågor.Följande synpunkter i övrigt avseende kreditverksamheti ekonomisk förenings form eller ordnandet av ensärlagstiftning baserad på ekonomisk förening kan anföras.Associationsformen ekonomisk förening är tillkommenför sådana kommersiella verksamheter som till sin natur ärpersonintensiva, d.v.s. som baseras på medlemmarnasmedverkan och arbete (kooperativ karaktär) och inte påverksamheter som till sin natur är kapitalintensiva, blandvilka kreditinstitut är det yttersta exemplet.I en producent- eller konsumentkooperativ verksamhetär medlemmarnas produktion, distribution, köp etc. avvaror och tjänster det centrala och dessa personer är deprimärt skyddsvärda intressenterna.I ett kreditinstitut däremot är kreditgivarna, och intelåntagarna, de som primärt skall skyddas av lagstiftningen.Lagen om ekonomiska föreningar saknar det borgenärs-/kapitalskyddssystem som aktiebolagslagen innehåller ochvilket vidare utvecklas i kreditmarknadslagstiftningenskapitalskyddsregler. Lagen om ekonomiska föreningar ärdärför i sin nuvarande form särdeles illa ägnad förkreditverksamhet.Om en föreningsform skall väljas torde således erfordrasett fullständigt genomarbetet generellt regelsystem sombeaktar de för kreditgivningsverksamhet specifikaskyddsbehoven. Detta måste ske i någon form av''kreditföreningslag''. Som exempel på regler som måstesärskilt anpassas må noteras kapitaltäckningsreglerna. Denutformning dessa fått i kreditmarknadsbolagslagstiftningenkan inte utan vidare tillämpas på de frånaktiebolagsreglerna helt artskilda bestämmelserna ommedlemsinsatser m.m. i föreningslagstiftningen. Ett annatexempel är formerna för minskning av det egna kapitaletoch utdelningsreglerna.Det bör observeras att regler om rätt att drivakreditverksamhet i den ekonomiska föreningens form utansärlagstiftning får generell räckvidd, d.v.s. den kommer inteatt kunna begränsas till tillämplighet förlandshypoteksinstitutionen eller lantbruketskreditverksamhet. som önskar begagna denna, iförhållande till bankverksamhet avsevärt liberalareorganisationsformen för kreditverksamhet och uppfyller deformella kraven, blir givetvis fri att göra detta.Erfarenheterna finansbolagsboom geranledning till antagandet att en stor del av framtidakreditverksamheter enligt ''minsta motståndets lag'' kankomma att styras till en sådan verksamhetsform. Initialtskulle en sådan trend kunna leda till problem för det redanhårt ansatta svenska banksystemet.Det är givetvis önskvärt att så goda förutsättningar sommöjligt skapas för att landshypoteksinstitutionen även ifortsättningen kan förverkliga sin målsättning att lämna såbilliga lån som möjligt till lantbruket. Detta förutsätter attinstitutionen kan göra så fördelaktig upplåning som möjligt,vilket i sin tur förutsätter att riskkapitalmarknaden, underden nya situation som råder efter avregleringen, fullt ut stårtill institutionens förfogande. anser vi detangeläget att en institution som fungerat under kooperativaformer under inte förändras så djupgående att detkooperativa inslaget raderas ut.7. FörslagVi har funnit att hänsyn bör tas till båda de i detföregående redovisade intressena och har bedömt att den avreservanterna framförda kompromissmodellen bäst förenarde nu nämnda två aspekterna. Vi föreslår alltså en lösningsom bygger på att Allmänna Hypoteksbanks ochlandshypoteksföreningarnas lånerörelser sammanförs tillett kreditmarknadsbolag som därigenom för sinkapitalanskaffning får tillgång till riskkapitalmarknaden,som landshypoteksföreningarna blir kvar somföreningar med legal rätt att genom emission av s.k.landshypoteksbevis låna upp medel från låntagarna, varvidmöjlighet skall finnas att låta en del av medlen ingå ibolagets kapitalbas.Genom den av oss föreslagna lösningen anser vi ossförena den bäst ägnade verksamhetsformen förkapitalanskaffning med de kooperativa idéer som sedanlänge varit kännetecknande för landshypoteksrörelsen.Vårt förslag överensstämmer i allt väsentligt medreservanternas förslag. Varken Riksbanksfullmäktige ellerFinansinspektionen har heller haft några närmareinvändningar mot detta, och gemensamt för dessa tvåmyndigheter liksom för övriga remissinstanser är att de, settfrån kapitalanskaffningssynpunkt, förordat enbolagslösning. I övrigt har remissinstanserna haft följandesynpunkter på val av associationsform.Riksbanksfullmäktige avvisar förslaget om attlandshypoteksinstitutionen ombildas till en ekonomiskförening. En omvandling till aktiebolag ser fullmäktige somen förutsättning för den planerade ombildningen och för enförlängning av den statliga grundfonden.Därutöver pekar fullmäktige på att behovet avspeciallagstiftning måste utredas vid alternativet ekonomiskförening.Finansinspektionen avvisar den förstärktabankstyrelsens förslag. Enligt Svenska Bankföreningensuppfattning står det klart att aktiebolagsformen är enstarkare grund för kapitalanskaffning än föreningsformen.Emellertid anser föreningen att det bör ankomma påintressenterna att själva avgöra sin organisationsform.Bankföreningen avstår från att ta ställning till hur denbristande enigheten inom rörelsen därvid inverkar.Sparbankernas Bank avstår från att ta ställning till fråganom företagsform men anmärker att den mest avgörandeförutsättningen för att bedriva finansiell verksamhet ärmöjligheten till en långsiktig kapitalförsörjning. Anledningfinns att noga överväga lämpligheten av en företagsformmed begränsad ägarkrets med tanke på att de framtidakapitalförsörjningsbehoven svårligen kan förutses.De närmare skälen för vårt förslag är följande. som konkurrerar medlandshypoteksinstitutionen är aktiebolag. Från densynpunkten är det naturligt, att ävenlandshypoteksinstitutionen inordnas i aktiebolagsformen.Mot detta skulle i och för sig kunna hävdas att det är enfördel, om olika företagsformer konkurrerar på sammamarknad. Detta bör också stå landshypoteksorganisationenfritt, under förutsättning att risk därmed inte uppkommerför att det nya företaget drabbas av sådana problem som tillslut får negativa konsekvenser för långivarna ellerlåntagarna. Om risk finns att föreningsalternativet medförsådana konsekvenser, kan staten inte välja att gelandshypoteksinstitutionen en sådan associationsrättsligutformning. Avgörande för organisationens framtidaförutsättningar att även fortsättningsvis kunna förselantbruket med fördelaktiga lån är att det nya företaget kangöra en däremot svarande fördelaktig upplåning. denna uppgift, försämras, eller till och medomintetgörs, möjligheterna att låna ut medel till lantbruket.Sveriges Allmänna Hypoteksbank, som tidigare åtnjutiten mycket fördelaktig kreditvärdighetsbedömning --AA+ -- nedgraderades i sambandmed att den svenska ekonomin generellt bedömdes somsvagare. Nedgraderingen föranleddes inte av någonanmärkning mot Hypoteksbankens verksamhet. Sedannågon tid tillbaka har Hypoteksbanken placerats påratinginstitutet 's bevakningslista mednegativ prognos. Enligt vad vi inhämtat leder detta tillförsämrade upplåningsvillkor för banken, jämfört med ombanken inte haft denna notering på bevakningslistan. Dethar också framkommit att Standard & Poor's vid sinbedömning av ett antal uttalat attHypoteksbanken kommer att kvarstå på bevakningslistan,eftersom ratinginstitutet hyser oro på grund av rådandeosäkerhet om landshypoteksinstitutionens framtidaorganisatoriska struktur. Det är alltså synnerligen angelägetatt alla ansträngningar görs för att så snart som möjligtmedverka till att den för banken uppkomna situationenlöses och därvid löses på sådant sätt att största möjligaförtroende skapas för banken i dess fortsatta verksamhet.Redan den nu angivna omständigheten gör det enligt våruppfattning nödvändigt att nu utan ytterligaretidsutdräkt fattar de beslut som behövs för attlandshypoteksinstitutionen skall kunna även ifortsättningen framgångsrikt verka på kapitalmarknaden,både i och utomlands.De nya kapitaltäckningsreglerna ställer skärpta krav påverksamheten. Den pågående krisen på densvenska finansmarknaden har ställtkapitalanskaffningsproblematiken i förgrunden. Det kaninte uteslutas att en organisation som baseras påassociationsformen ekonomisk förening på mycket kort siktskulle kunna klara att tillföra landshypoteksinstitutionenbehövligt kapital. Men i ett längre perspektiv och med denovisshet som råder om framtida förhållanden framstår denmöjligheten som mycket osäker.Landshypoteksinstitutionens rörelse bör sålunda drivas iden organisationsform som öppnar de största och mestflexibla möjligheterna för verksamheten att kunna erhållatillräckliga kapitaltillskott, inte bara på kort utan också pålång sikt. Det är därvid ytterst viktigt attlandshypoteksinstitutionen i likhet med samtliga andrasvenska kreditinstitut äger full tillgång tillriskkapitalmarknaden. Detta blir inte fallet, om SverigesAllmänna Hypoteksbank och föreningarna ombildas till enekonomisk förening. Kapitalbasen kan i sistnämnda fall inteförstärkas genom nyemission av aktier. Erfarenheterna frånFöreningsbanken, som, när den alltjämt var ekonomiskförening, sökte skaffa kapital genom medlemsinsatser menmisslyckades, inger härvid betänkligheter.Vi är fast övertygade om att den avgörande möjlighetenför ett kreditinstitut att klara en tillräcklig uppbyggnad avdet egna kapitalet ligger i tillgång till riskkapitalmarknaden.Om det däremot gäller att uppbringa kapitaltillskott avbegränsad omfattning kan det tänkas att ett system medmedlemsinsatser kan utgöra ett komplement. Vi har därförstannat för att föreslå att en möjlighet öppnas förinstitutionen att begära kapitaltillskott direkt frånlåntagarna genom att dessa tecknar s.k.landshypoteksbevis. På detta sätt behålls också, somtidigare nämnts, det kooperativa inslag som utmärktorganisationen och som varit ett uttryck för grundläggandevärderingar.På grund av det anförda anser vi att starka skäl talar föratt landshypoteksorganisationen ombildas till aktiebolagsamtidigt som föreningarna kvarstår som ägare till det nyabolaget med möjligheter att, låt vara i begränsadomfattning, medverka till kapitalanskaffning till bolagetgenom att låntagarna kan teckna landshypoteksbevis.Som framgår närmare under Hemställan har vi upprättatförslag till dels lag om ombildning avlandshypoteksinstitutionen, dels lag om ändring ilandshypotekslagen och viss skattelagstiftning. Förslagenhar i görligaste mån upprättats efter förebild i den avriksdagen beslutade ombildningen av (se sid. 4).8. OmbildningsförfarandetVi föreslår att landshypoteksorganisationens samladelånerörelse överförs till ett särskilt kreditmarknadsbolag,benämnt Hypoteksbanken , och att bolaget skall ägas avlandshypoteksföreningarna som alltså skall finnas kvar. Idagsläget synes det vara mest praktiskt att föreningarna tillsvidare består som de är , eftersom den fördem gällande lagstiftningen då kan, med smärreförändringar, fortsätta att gälla. Detta anser vi vara av störstbetydelse under den inledande omstruktureringsfasen,under vilken en stabiliserande effekt kan nås genom att manundviker sakligt sett onödiga brott i en lång historisktradition.Vårt förslag innebär följande.Landshypoteksorganisationens bärande affärsidé behållsoförändrad, d.v.s. lån skall även i fortsättningen kunnalämnas till lantbruket och dess binäringar till fördelaktigastmöjliga villkor.Organisationens kooperativa karaktär behålls, medlandshypoteksföreningarna som indirekta ägare till densamlade kreditrörelsen, som låntagarnas roll somkapitalförsörjare till organisationen förstärks.All kreditverksamhet förläggs tillkreditmarknadsbolaget aktier i ägs primärt avlandshypoteksföreningarna och AllmännaHypoteksbank, vilka -- på motsvarande sätt som enligtlandshypotekslagen gäller -- ägs avmedlemmarna/låntagarna.Låntagarna erbjuds att delta i kapitalförsörjningen avlandshypoteksorganisationens verksamhet genom attteckna landshypoteksbevis, som utges avlandshypoteksföreningarna. Bevisen avses ge en säker, årligavkastning, som är att betrakta som ränta både civilrättsligtoch skatterättsligt. Förmögenhetstillväxten behålls ilandshypoteksorganisationen liksom tidigare ackumuleratkapital. Medel som låntagarna betalar in till föreningarnatillskjuts till Hypoteksbanken kreditrörelse i form avaktiekapital och lån.Vad som Hypoteksbanken inte kan få in som egetkapital genom tillskott av låntagarmedel kan täckas genomnyemissioner av exempelvis preferensaktier.Landshypotekslagen revideras men behålls i begränsadutsträckning. Detta är betingat av praktiska hänsyn ochinnebär inga konkurrensfördelar för föreningarna.Landshypoteksföreningarna behålls sålunda för kontinuitetoch stabilitet i ägarförhållandet och som kooperativa länkarmellan låntagarna och Hypoteksbanken , under det attkreditverksamheten inordnas i ett kreditmarknadsbolag.Genom att tillvarata den nuvarande lagstiftningen kanSveriges Allmänna Hypoteksbank behållas under enövergångstid, dels för att avveckla sin nuvarandeobligationsstock och dels för att sköta viss nyutlåning undergrundfondens avvecklingstid.Den av oss valda modellen skapar största möjliga garantiför att landshypoteksorganisationens självständighetbehålls och att verksamheten därigenom får en mycketlångsiktig inriktning. Genom konsortialavtal mellanlandshypoteksföreningarna och AllmännaHypoteksbank bör överenskommelse träffas som innebärbl.a. att föreningar inte utan särskilda skäl kan avhända sigsin aktieandel i det nya bolaget. Regler omhembudsskyldighet bör införas i avtalet.9. Vissa av ombildningen särskilt betingade frågorI det föregående har vi berört den aktuellaombildningsprocessen i dess huvuddrag. I det följandeämnar vi ta upp vissa frågor, som inte berörts ellersom kräver ytterligare kommentarer. Vi avser sålunda attberöra ägarsituationen, organisations- och styrelsefrågor,likvidationsspörsmål, frågor om AllmännaHypoteksbanks borgenärer, samt en del övriga frågor,däribland namnfrågan, skattefrågor ochövergångsbestämmelser.9.1 Hypoteksbanken ägareVi har i det föregående lagt fram ett förslag till lösningbeträffande landshypoteksorganisationens omstruktureringsom innebär att landshypoteksföreningarna finns kvar ochatt föreningarna blir ägare till ett nytt bolag som bildatsgenom att föreningarnas och bankens lånerörelser förtssamman till detta nya bolag. Vårt förslag skiljer sighärigenom från andra lösningar, t.ex. att fusionera föreningarna och banken till ett bolageller den förstärkta bankstyrelsens majoritetsförslag attfusionera föreningarna till en enda ekonomisk förening.Utgångspunkten för vårt förslag har varit att så långt möjligtsäkerställa kapitalanskaffningen och därmed möjligheternaför landshypoteksinstitutionen att även i fortsättningenspela en avgörande roll för lantbrukets kapitalförsörjning.Vi har varit angelägna om att kombinera detta syfte medönskemålet att behålla det kooperativa inslaget ilandshypoteksrörelsen.När det gäller ägarfrågan är det givetvis av stor betydelseatt ett företag av den natur som det blivandeHypoteksbanken utgör domineras av starka ägare. dagens läge med säkerhet kunna utpeka en stark ägare ärdock vanskligt. Den ekonomiska utvecklingen i vårt landhar visat att företag och institutioner som man tidigareansett vara stabila och resursstarka i själva verket visar sigha betydande ekonomiska svagheter, vilket i vissa fall letttill omedelbara krav på kapitaltillskott, ägarförändringaroch strukturomvandlingar. I vissa fall har sådana åtgärderinte räckt till, utan staten har fått träda emellan ellerföretagen har tvingats i konkurs. Finansbolagskrisen,bankernas betydande problem och försäkringsbranschenskrissituation är talande exempel.Att i denna situation fästa avgörande vikt vid löften ellergarantier från enskilda personer, företag ellerorganisationer inger inte förtroende på kapitalmarknaden,vare sig i vårt eget land eller internationellt. Vi har därförvalt att i nuvarande situation låta föreningarna vara ägaretill det nya bolaget och att låta detta komma till uttryck i ettmellan föreningarna och Allmänna Hypoteksbankingånget konsortialavtal. Genom att föreningarna blir ägaretill det nya bolaget skapas förutsättningar för attföreningarna även i fortsättningen får möjlighet att utövaett avgörande inflytande över finansieringen av lantbruket.Väsentligt för våra syften är sålunda att föreningarna ifortsättningen blir majoritetsägare till det nya bolaget. Vivill i detta sammanhang slå fast att staten alltjämt har ettövergripande ansvar för att banksystemet fungerar på etttillfredsställande sätt. Detta har bl.a. kommit till uttryck iden garanti som staten utfärdat för banksystemet och sombl.a. också omfattar Allmänna Hypoteksbank.Efter ombildningen av landshypoteksorganisationen avsesdenna garanti också gälla Hypoteksbanken . Det är motdenna bakgrund angeläget att regler utformas som så långtmöjligt förhindrar att utomstående ägarintressen får sådantinflytande över verksamheten att ändamålet med dennabryts sönder eller risk uppkommer för att så sker. Detta skerlämpligen i konsortialavtal mellan banken och föreningarnaavseende ägandet i Hypoteksbanken nu sagda innebär att föreningarna skall ha möjlighetatt, om det finnes önskvärt, genom riktade nyemissionerinbjuda ytterligare aktieägare i . Omföreningarna föredrar att själva äga av aktierna elleratt genomföra emissioner bör vara föreningarnas ensak. Enspridning av aktierna på den öppna marknaden torde dockleda till krav på börsintroduktion, eftersom enmarknadsmässig värdering därvid aktualiseras.Vårt förslag överensstämmer med det förslag somreservanterna framlagt. Sistnämnda förslag har i alltväsentligt godtagits av Riksbanksfullmäktige ochFinansinspektionen.9.2 Organisations- och styrelsefrågorVårt förslag innebär sålunda att ett nytt bolag bildas,Hypoteksbanken . I detta bolag sammanförs Sverigesallmänna Hypoteksbanks och de nuvarande föreningarnaslånerörelser. Ett enda företag kommer således att ifortsättningen utöva organisationens verksamhet. Med vårtförslag att behålla föreningarna skapas en naturligutgångspunkt för kontorsadministrationen. Bolaget börsålunda bedriva verksamheten med centrala funktioner iden nuvarande banken och utnyttja föreningarnaskontorsuppbyggnad. Huruvida skäl finns att nu eller senarese över antalet regionala enheter faller utanför ramen fördenna motion. Det torde få bli en uppgift för det kommandebolaget att närmare överväga. Rättsligt sett kommer detnya bolaget att omfattas av den nya lagstiftningen omkreditmarknadsbolag. Frågor om inriktning av bolagetsverksamhet och hur den närmare skall vara organiseradankommer på bolagets styrelse och ägare att ta ställning till.Hos landshypoteksföreningarnas anställda och iföreningarnas styrelse har byggts uppomfattande kunskaper och erfarenheter rörandeförutsättningar för kreditgivning inom resp. föreningsområde. Vi utgår från att den värdefulla tillgång som deanställda och styrelserna i detta avseende representerar tastill vara på bästa sätt i den nya organisationen.Administrativt torde flera fördelar vara att vinna med visscentralisering av uppgifterna, t.ex. inom dataochredovisningsområdet. Detta kan leda till att viss personalavlastas från nuvarande uppgifter. Det torde få ankommapå bolagsstyrelsen att överväga i vad mån förändradeuppgifter på motsvarande sätt kan läggas på personalen,t.ex. i samband med att föreningarna får nya uppgifterbeträffande kapitalanskaffning från medlemmarna.I fråga om styrelsesammansättningen i SverigesAllmänna Hypoteksbank och Hypoteksbanken kanföljande synpunkter anföras.Sveriges Allmänna består i dagav sex ledamöter, varav staten tillsätter ordföranden ochvice ordföranden, delägarsammankomsten utser treledamöter och dessa fem ledamöter utser verkställandedirektören att vara ledamot. Statens övergripande ansvarför verksamheten och nya åtaganden i form av statliggaranti för bankens verksamhet kräver att staten får ettmarkant inflytande i styrelsearbetet. Detta är desto meraangeläget som en för verksamheten skadlig splittringuppkommit inom organisationen med påföljd attverksamheten inte kunnat bedrivas på ett i alloändamålsenligt sätt. Styrelsen bör därför, liksom ,bestå av sex ledamöter, varav regeringen utser treledamöter, bland dem ordföranden och vice ordförandenmed utslagsröst för ordföranden. Två ledamöter utses avbankstämman, och de fem ledamöterna utser verkställandedirektören som ingår som ledamot i styrelsen.Hypoteksbanken kommer att få delvisandra uppgifter än vad styrelsen för AllmännaHypoteksbank haft. Bl.a. kommer frågor omaktieemissioner och andra former av kapitalanskaffning attomfattas av bolagets verksamhet. Staten har inte lika stortbehov av att finnas representerad i bolagsstyrelsen.Emellertid blir det nödvändigt att styrelserna för SverigesAllmänna Hypoteksbank och för det nyakreditmarknadsbolaget samverkar mycket nära och på ettharmoniskt sätt utan motsättningar mellan de två organen.Det kan därför vara motiverat att staten, så länge SverigesAllmänna Hypoteksbank består, också utser en ledamotsom ordförande i styrelsen för Hypoteksbanken . Församma tid bör också gälla att val av övriga ledamöter ikreditmarknadsbolagets styrelse bör förutsättagodkännande av styrelsen för AllmännaHypoteksbank.9.3 Likvidation av Allmänna HypoteksbankOmbildningen av landshypoteksorganisationen är enunik företeelse och rör en säregen organisationsform.Speciella hänsyn måste därför tas för att projektet skallkunna förverkligas. Enligt gällande regler har banken ochföreningarna i kapitaltäckningshänseende behandlats somen enhet. Det har varit naturligt att som placeringar endastbeakta sådana som har skett utanför organisationen. Denomständigheten att den föreslagna ombildningsmodellenkräver att Allmänna Hypoteksbank består underen övergångstid bör inte förorsaka att den synen förändras.Hänsyn måste tas till att de generella reglerna omkapitaltäckning inte lämpligen kan tillämpas på dennakreditinstitution. Även om banken definitionsmässigtskulle kunna betecknas som ett kreditinstitut, innebärintressegemenskapen mellan Hypoteksbanken ochSveriges Allmänna Hypoteksbank samt den ombildadebankens mycket begränsade uppgifter att ett kapitalkrav påbanken inte framstår som rimligt.Sveriges Allmänna Hypoteksbank kommer emellertidinte att bestå längre än som är nödvändigt med hänsyn tillatt ett nytt bolag bildas som avses överta de uppgifter som åvilar banken. Avvecklingen av banken bör ske så snartdet är praktiskt möjligt under affärsmässiga och sundaformer. Banken har betydande volymer uteståendeobligationslån på marknaden. Det senast emitteradeprioriterade obligationslånet förfaller till inlösen år 2014och kan inte förtidsinlösas. Eftersom gäldenärsbyte börundvikas, torde en avveckling av banken inte vara möjligförrän efter utgången av sistnämnda år. framtill angivna tidpunkt kommer banken därför att vara kvarsom förvaltare av återstående obligationslån. Till skydd förde borgenärer som placerat medel i sådanahypoteksbanksobligationer som inte kan förtidsinlösas börden statliga grundfonden gälla tills respektive lån förfallittill inlösen. En successiv avtrappning av grundfondenkommer härigenom att ske för att slutligen helt upphöra ioch med att det sista utelöpande obligationslånet förfallertill inlösen år 2014.Efter avveckling av den utestående obligationsstockenskall banken likvideras. Ett eventuellt överskott vidlikvidationen skall föras över till föreningarna.9.4 Hypoteksbankens grundfondSveriges Allmänna Hypoteksbanks överlåtelse avrörelsen till Hypoteksbanken mot betalning i aktierinnebär en viss försvagning av borgenärernas ställning iförhållande till vad som gäller . Bankens balansräkningkommer på tillgångssidan att förändras såtillvida att dekundfordringar, som överlåts genom rörelseöverlåtelsen tillHypoteksbanken , kommer att ersättas av aktier iHypoteksbanken . Värdet av dessa aktier kommer attmotsvara nettovärdet av AllmännaHypoteksbanks rörelse.