mot · GH02Ju6 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RR2 revisorers förslag angående polisen revisorers granskning av polisen harinitierats av revisorernas arbetsutskott. Ny demokratisrepresentant bland revisorerna, , harreserverat sig mot att revisorerna förelägger riksdagenförslag i detta ärende.Det finns för Ny demokrati anledning att ytterligarebelysa vissa frågor där vi inte delar revisorernasuppfattning.De flesta av de problem som revisorerna belyser i sinrapport är väl kända och föremål för beaktande avdet nu pågående rationaliseringsarbetet vidpolismyndigheterna. Den kritik som framförs är i någraavseenden välgrundad, men Ny demokrati finner rapportenibland vara alltför generell och grundar sig mer på tyckandeän på seriös analys.När det gäller den operativa verksamheten låter det siginte göras att utifrån en studie av ett fåtal polismyndighetergenerellt bedöma polisverksamheten i hela Sverige.Svensk polis genomgår enförändringsprocess. Därför är det något förvånande att justi början av denna förändringsprocess på nationell nivå, påbasis av en studie av gamla förhållanden, nu lägga fram ettkonkret enhetligt organisationsförslag. Det kan inteuteslutas att så genomgripande förslag omstrukturförändringar allvarligt stör detrationaliseringsarbete som pågår i helapolisorganisationen.Dessutom har regeringen beslutat tillsätta enparlamentarisk kommitté som bland annat skall se överrollfördelningen mellan polisen, kommunerna och deenskilda.Polisväsendets nuvarande organisationAntalet anställda har under de senaste tjugo årenfördubblats, vilket åskådliggörs av en tabell i rapporten.Värt att notera är dock att har arbetstidenför polispersonalen genom centrala avtal förkortats ochökade arbetsuppgifter lagts på polischefs- och administrativpersonal till följd av en fortgående decentralisering avbefogenheter från central nivå till regional/lokal nivå,som brottsligheten harfördubblats. Vidare har polismyndigheterna strävat efter attoptimera de polisiära resursernas användning genom attöverföra enklare polisiära arbetsuppgifter på administrativpersonal, vilken följaktligen utökats.Polisväsendets kostnaderMed utgångspunkt från de anvisade medlen mellanbudgetåren 1980/81 och 1992/93 anger revisorerna attpolisresurserna kraftigt ökat. ''Polisresurserna har vuxitsnabbare än inflationen.'' Påståendet är felaktigt. Från1980/81 har resurserna ökat i mycket blygsam uppfattning.Det förhåller sig i själva verket så att polisresurserna,uttryckt i årsarbetskrafter, successivt minskat tillföljd av minskad arbetstid och ökat antal ledighetsorsakersamtidigt som lönekostnaderna har stigit. Det börunderstrykas att av medelsramen åtgår till löner.En bedömning av framtida medelstilldelning är att antaletårsarbetskrafter minskar ytterligare.Hur skicklig är den svenska polisen?Revisorerna belyser under denna rubrik på ett riktigt sättde problem som polisen har att bedöma effekterna avgjorda insatser. Polisen förfogar inte över ett renodlat''vinstbegrepp''.Vid bestämmandet av inriktningen blandas mål ochmedel. I vissa sammanhang anges produktionsmål och iandra effektmål.Det är därför angeläget att Rikspolisstyrelsenformulerar målbegrepp samt planerings- ochuppföljningsrutiner som är gemensamma för den svenskapolisen.Besparingarna inom polisväsendetDet förtjänar att i sammanhanget återigen nämna att detbland annat var av ovanstående anledningar som Nydemokrati reserverade sig mot de besparingar på 500miljoner inom polisväsendet som regeringen ochsocialdemokraterna gemensamt beslutade om ikrisuppgörelsen under hösten 1992.Enligt Ny demokratis mening gick det inte att görasådana besparingar och bibehålla den politiskamålsättning som regering och riksdag beslutat om.Ansvariga politiker för denna uppgörelse kommer i värstafall att framtvinga en förtroendekris mellan polis ochallmänhet. Därför att effekten av besparingskraven gör attdet kan bli ett mindre antal poliser på fältet, åtminstone ilandsort och glesbygd.Den operativa verksamhetenTrafikpolisenI betänkandet SOU 1992:81 har förre landshövdingenGöte utrett trafikpolisen. Han har där föreslagit attden specialiserade trafikövervakningen även i framtidenskall vara regionaliserad och direkt underställdlänspolismästaren.Ny demokrati delar denna uppfattning samt atttrafikövervakningen måste, om den med dagens disponiblaresurser skall verka slagkraftigt, bli en självklarhet för varjeövervakningspolis. Den bör med andra ord vara integreradmed övrig polisverksamhet. Revisorernas argumentationför en nationell trafikpolis är inte övertygande. Attåterinföra något liknande den statspolis som tidigare fannsär det knappast någon initierad som önskar sig. Exempelvisskulle en nationell trafikövervakning av , 1/4 avSveriges yta ledd från via ''filialen'' i på100 mils avstånd, inte lösa trafiksäkerhetsproblemen.EkopolisenRikspolisstyrelsen har genomfört enutredning. I denna utredning avstyrktes förslaget om ennationell organisation och förordas i stället att varje län,som , förfogar över ekoroteln. Enligt majoriteten avlänsstyrelserna finns det heller inget behov av en nationelltorganiserad ekopoliskår. Problemen är i huvudsak enstorstadsföreteelse. Därför är det förmodligen bättre attrikskriminalen och storstäderna tillförs erforderligaresursförstärkningar.Brottsförebyggande verksamhetBeträffande brottsförebyggande verksamhet så delar Nydemokrati revisorernas uppfattning att den är betydelsefull.Ny demokrati hävdar återigen, vilket framgått i olikamotioner, att kvarterspolis- och närpolisverksamhet skallvara grunden för all polisverksamhet. Slutligen beträffandestrukturfrågorna kan det enligt Ny demokratis uppfattningvara intressant att inom de olika länen i största möjliga månrationalisera bort polismyndighetsfunktionen och göra omden till polisområden med en lokal områdeschef urpolismanskarriären. I polisområdena skulle det finnas enpolisnämnd så att en eller flera kommuner fick ett lokaltinflytande i polisfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den operativa verksamheten förtrafikpolisen, ekopolisen samt brottsförebyggandeverksamhet och övriga strukturfrågor.