mot · GG02Fi212 · 1993-01-26 00:00:00 — en halv miljard kronorpå landskapsvårdande åtgärder av varierande slag, somsamtidigt ger många arbetstillfällen i glesbygden.På det näringspolitiska området föreslår vi satsningar påsmåföretagande, underleverantörer, nystartade företagm.m.Kommunakut och hävt kommunalt skattestoppEnligt ett pressmeddelande från kommunförbundetdaterat räknar av kommunerna medatt minska sin personal . Situationen torde varalikartad i landstingen. Av dem som går ut i arbetslöshet -- deflesta kvinnor -- kan få räkna med annat arbete i nuvarandelågkonjunktur. De kommer att belasta både statsbudget ochsocialförsäkringssystem. Det blir därför sett ur hela densamlade offentliga sektorns ekonomi mer lönsamt att hålladem kvar i kommunalt arbete.Kommunernas finansiella sparande väntas enligtregeringens beräkningar uppvisa ett positivt saldo på 16,3miljarder kronor. Anledningen till att kommunerna ändådrar ner så starkt på sin verksamhet och att man avskedarfolk beror på att man sparar inför framtida år med storaförväntade underskott.Detta gäller genomsnittet. En del kommuner har redani dag akuta problem. Men de skulle kunna ta större lån i dagom de kunde vara säkra på att få ett tillskott . Viföreslår en ''kommunakut'' enligt de förslag som kommitfrån ett antal kommuner. Förslaget innebär attkommunsektorn får tillbaka de 7,5 miljarder somdecemberbeslutet berövade dem. Kommunerna skall redannu kunna söka dessa pengar och få besked före dekommunala budgetbesluten i slutet av detta år. Pengarnabetalas ut den 1994 och belastar statsbudgeten 94/95.Det kommunala skattestoppet är ett oacceptabeltingrepp i den kommunala självbestämmanderätten samtdessutom orimligt i sak. Vi föreslår att nu tarbeslut om att häva det kommunala skattestoppet.Det statliga betalningssystemetVi kan i huvudsak godta de förslag regeringen läggerunder rubriken ''Statsbudgeten och särskilda frågor''. Dockkan vi inte godta förslaget att upphäva förordningen(1974:591) om skyldighet för statlig myndighet att anlitaRiksbanken eller Postgirot. Det är i och för sig bra medkonkurrens, men med tanke på bankgirots starka ställningoch den bristande konkurrensen i övrigt på dagens marknadför penningtransaktioner så kan vi inte godtadenna förändring.4. Riktlinjer för 90-talet 4.1 En ohållbar utvecklingDe riktlinjer för den ekonomiska politiken på längre siktsom regeringen föreslår är inte bara orealistiska, de är ocksåstruktur-, miljö- och fördelningspolitiskt oacceptabla.Sveriges framtid ligger inte i bulkvaror som trä och stål,förädlingen måste fortsätta och förfinas, vi kommer attmöta en mycket stark konkurrens från och andraområden med låga löner och stora råvarutillgångar.Framtiden ligger i ''grön högteknologi'', dvs. i enproduktion som är i samklang med naturens kretslopp ochdär produkterna kan säljas till alltmer miljömedvetnakonsumenter. Regeringens linje, EG-anpassning till varjepris, står i klar konflikt med en hållbar utveckling.Det kan inte heller vara rimligt att som regeringen villlåta den privata konsumtionen öka snabbare än BNPsamtidigt som den offentliga konsumtionen sjunker i ettläge där de största eftersatta behoven finns inom utbildning,vård och omsorg. De offentliga tjänsterna har också denfördelen att de är både miljövänliga och importsnåla. Medhöjd effektivitet i offentlig sektor finns ett utrymme för enutbyggnad.Regeringen räknar med ett strukturellt underskott i denoffentliga sektorns finansiella sparande på 55 miljarder1994. Med strukturellt underskott menar man då detunderskott som finns kvar vid ''normaltkapacitetsutnyttjande'', vilket betyder den nivå vi hade1991. Detta är ett problematiskt mått. Med de förslagregeringen lägger tror vi inte svensk ekonomi kan kommaner igen på denna ''normala'' nivå.Regeringen missar också en väsentlig post när man skallberäkna det strukturella budgetunderskottet: Bidraget tillEGs budget som netto torde uppgå till ett belopp istorleksordningen 10 miljarder kronor.Vi kan också lära av historien: se vad som hände underborgerliga regeringsåren --82 och efter september1991. Högerpolitiken vågar och vill inte ge sig på dem somhar råd att betala tillbaka skulderna. Den är dömd attmisslyckas.4.2 En hållbar utvecklingEn grundläggande förutsättning för en sundsamhällsekonomi är att vi undviker massarbetslöshet.Erfarenheterna från och visar detta.Ett samhälle som ställer en stor del av befolkningen utanförgemenskapen drar på sig orimligt höga sociala kostnader.Alla tillgängliga resurser måste nu sättas in på investeringaroch andra åtgärder som bringar ned arbetslösheten till nivånhögst i slutet av 90-talet.En långsiktigt hållbar utveckling kräver också övergångtill en ekonomi som står i samklang med naturens kretslopppå ett sätt som utvecklas i andra motioner frånVänsterpartiet. Det krävs en förändring mot meråtervinning, förnybar energi, vård av befintliga tillgångaroch en stärkt gemensam service.En hållbar utveckling kräver att en större andel avproduktionsresultatet avsätts till investeringar i en mermiljövänlig produktionsstruktur och i bättre arbetsmiljöersamt till bättre fungerande utbildning, vård och omsorg. Enhållbar utveckling kräver också sex timmars arbetsdag pådet sätt som utvecklas i en särskild motion.4.3 En svångrem till vänsterEn sådan ändrad struktur ställer bestämda krav på denekonomiska politiken. Skattesystemet måste vara uppbyggtså att det utjämnar skillnader mellan å ena sidanprivatekonomiska kalkyler, å andra sidan samhällskalkylerdär också miljöeffekter vägts in. Det betyder att det måstebli relativt sett dyrare med ohälsosamma arbetsmiljöer ochprodukter, med slit och släng samt att slösa med energi ochråvaror. Det måste bli billigare att vårda, reparera ochåtervinna.De åtgärder vi föreslår i denna motion och andra -- detgäller våra förslag till investeringar i infrastruktur,utbildning, socialförsäkring, bostadspolitik, skatter -- syftarlångsiktigt till att ändra produktions- ochkonsumtionsmönstret som arbetslöshetenminskar. De ingår också i ett långsiktigt program för attminska budgetunderskottet genom att dels minska vissaoffentliga utgifter, dels öka vissa skatter. Man kan kalladetta för en ''vänsterns svångremspolitik''.Att i längden ha budgetunderskott i nuvarande storlek ärhelt enkelt inte realistiskt. Räntorna skulle bli fortsatt höga,vilket är liktydigt med fortsatt låga investeringar ochdärmed ännu fler förlorade arbetstillfällen. Underskottet ärockså en orimlighet av fördelningspolitiska skäl. Vi harredan påpekat att det finns ett stort överskott ifinansiellt sparande i hushåll och företag.Vänsterpartiet anser att det strukturellabudgetunderskottet lättast kan opereras bort om det sker ikombination med kraftigt minskad arbetslöshet och enstarkt utjämnande fördelningspolitik. Som framgår avfinansplanen beror försämringen av det strukturellaunderskottet till 6 miljarder på ökadvinstandel och till lika stor del på ökat hushållssparande.4.4 Hur tar vi bort underskottet?Redan genom våra förslag för budgetåret 93/94 börjar viminskningen av underskottet. Budgetåret därpå bör detfinnas ett konjunkturpolitiskt utrymme för en störreminskning genom att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna då förhoppningsvis inte behöver bli lika storasom nu.Genom minskat militärt försvar i kombination medökade investeringar i en omställning av vapenindustrin tillcivil produktion kan man i kombination med minskad statligadministration spara ca fram till år2000. Det behövs också vissa ökade statligakonsumtionsutgifter främst inom högre utbildning.Sammantaget kan man spara netto påden statliga konsumtionen fram till år 2000.De tunga posterna när det strukturella underskottetskall bantas måste bli en kombination av minskadetransfereringar inom socialförsäkringssystemen ochbostadssubventioner samt höjda skatter för dem med högainkomster och förmögenheter. Kan man få nerarbetslösheten och åstadkomma en jämnareinkomstfördelning försvinner också automatiskt en del avdessa inkomstöverföringar.Som utvecklats i andra motioner lägger vi förslag som äravsedda att rikta transfereringarna inomsocialförsäkringssektorn mer effektivt till dem somverkligen behöver dem. En metod vi redan nu använder äratt minska de tak som finns i dessa system. Vi räknar medatt man genom minskad arbetslöshet, jämnare fördelningoch bättre riktade bidrag fram kan sparasammantaget 15 miljarder netto inom dessatransfereringssystem.Genom en övergång till mer fördelningspolitiskteffektiva former av bostadspolitiskt stöd kan man reducerastödet med 10 miljarder fram . Man kan ocksåminska bostadsränteavdragen på ett sätt som ökarskatteinkomsterna fram med 10 miljarderkronor. Därutöver kan man höja skatteuttaget medsammantaget ca 20 miljarder på det sätt som utvecklasnärmare i vår skattemotion.4.5 Skilj på kapitalism och marknadsekonomiUtvärderingar som gjorts av den ekonomiskautvecklingen i , och andra länder har visat att den nya högerns ekonomiska ideologi intehöll när den mötte verkligheten. En mer ohämmadkapitalism och ökade inkomstskillnader ledde till sämrefungerande marknader, dålig effektivitet och ökade socialakostnader.Den svenska ekonomins historiska framgångar har byggtpå en befolkning som arbetat hårt och som tagit kollektivtansvar på sina arbetsplatser. En stark fördelningspolitik, enjämfört med andra länder hög grad av jämställdhet mellankönen, och en väl fungerande offentlig sektor har ocksåvarit avgörande faktorer.Men det svenska välfärdsbygget hade också sinaproblem. Onödig byråkrati och alltför ineffektivastödsystem utan krav på människors aktiva medverkanskapade stora problem. har liksom andrapolitiska partier sin del av ansvaret för dagens ekonomiskaproblem.Vänsterpartiet har i tidigare ekonomiska motionererinrat om att man måste skilja på kapitalism ochmarknadsekonomi. Vi har citerat , sombrukade hävda att marknaden fungerar bäst i kombinationmed kollektivism i produktionen och en starkt utjämnandefördelningspolitik. En av våra partigrundare -- CarlLindhagen -- brukade argumentera efter samma linje:Socialismen innebär inte att staten styr ekonomin, utan attmänniskorna själva i kollektiva former och med''självansvar'' organiserar produktionen.Ekonomisk demokrati och jämlikhet är inte bara bra isig själv, de är också befrämjande för den ekonomiskaeffektiviteten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjerna förden ekonomiska politiken som i motionen förordats,2. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som i motionen förordats,3. att avslår regeringens program förbudgetförstärkningar på 25 priserför budgetåren 1994--96,4. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för penning-,valutaoch statsskuldpolitiken som i motionen förordats,5. att beslutar att sänka taket isjukförsäkringen till 5,5 basbelopp enligt vad i motionenanförts,16. att till Bostadssubventioner för budgetåret1993/94 anvisar 1 utöver vad regeringenföreslagit,27. att avslår de av regeringen föreslagnariktlinjerna i fråga om karensdagar och ersättningar inomarbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet samt i fråga omutbildningsbidragen,38. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /94 anvisar 4 utöver vadregeringen föreslagit till kostnader förarbetslöshetsförsäkringen,39. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /94 anvisar 2 utöver vadregeringen föreslagit till kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag,310. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit till aktiva arbetsmarknadsåtgärderenligt vad i motionen anförts,311. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /94 anvisar 2 utöver vadregeringen föreslagit för arbetsmarknadsutbildning enligtvad i motionen anförts,312. att till Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet för /94 anvisar utöver vad regeringen föreslagit förutbildningsplatser i gymnasieskolan enligt vad i motionenanförts,13. att till Regionala utvecklingsinsatser /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit för regional projektverksamhet enligtvad i motionen anförts,314. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetensutveckling iarbetslivet,315. att hos regeringen begär att affärsverkenfår i uppdrag att tidigarelägga sina beställningar enligt vad imotionen anförts,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunakut,17. att beslutar att upphäva det kommunalaskattestoppet,18. att inte bemyndigar regeringen attgenomföra redovisade förändringar av det statligabetalningssystemet,19. att avslår regeringens förslag att upphävaförordningen (1974:591) om skyldighet för statligmyndighet att anlita eller Postgirot,20. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer för 1990-talet som i motionen förordas.