mot · GG02U255 · 1993-01-26 00:00:00 — Bistånd till , och Regeringen fortsätter att behandla biståndet till Central-och under en särskild titel ''Samarbete medCentral- och ''. Vi hävdar att alla biståndsanslagborde samlas under en enda titel. Att uppdelabiståndsanslagen på (utvecklingsländer) och europeiska länder(samarbetsländer) är mycket märkligt inte minst motbakgrund av att fem länder i det forna Sovjetunionennumera fått ''status'' som utvecklingsländer. Uppdelningensynes mera vara ett sätt att manipulera det svenska folketom att vi ''endast'' lämnar bistånd motsvarande avvår BNI medan det totala biståndet inkl Central- ochÖsteuropa överstiger det s k enprocentsmålet. I förhållandetill vår BNI är vi tredje största biståndsgivare i världen.Genomsnittet för de 20 medlemsländerna i DAC var 0,34 %för år 1991.Vi vill ge merVi konstaterar att regeringen inte vidtagit någonomorientering av biståndet från , ochLatinamerika till , . Vianser att minst en tredjedel av vårt totala bistånd inom C-och G-anslagen skall ges till länder i vårt närområde.Regeringen föreslår att avsätts församarbete inom G-anslaget. Vi föreslår 2 000 miljoner kr.BaltguldetRegeringens cynism beträffande 1992/anslag på framgår av följande rader i åretsbudgetproposition: ''I syfte att på ett snabbt sätt kunnaomsätta regeringens intentioner avsattes för budgetåret1992/till regeringens disposition. Avdessa medel har utbetalats till ochLitauen i form av guldkompensation.'' av anslaget för''regeringens intentioner'' användes till att lämna tillbakabalternas egendom (det av oss förvarade guldet) sedan viefter sovjetiska påtryckningar öppnat riksbankenskassavalv.Hur hjälper vi bästVi kan se hur börjat sin knaggliga väg mot störrefrihet, förbättrad ekonomi, industriell utveckling mm. Ensom är väl insatt i problem -- en ekonom vidÖstekonomiska institutet -- tecknar följande scenario för debaltiska staternas utveckling.Första året -- låt oss säga 1991 -- hade man stort behovav humanitär hjälp -- bränsle, mat, spannmål, medicin o s v.Samtidigt började många givarländer tillhandahålla tekniskhjälp för att bygga upp statlig och privat verksamhet.Estland började också se över sina internationellahandelsavtal med målet frihandel.Andra året -- -- utvecklades det tekniskabiståndet snabbt. Den humanitära hjälpen tonades ned menfortfarande fanns stora behov av medicin och bränsle. Manpåbörjade införandet av en valutagarantifond och börjadeockså teckna frihandelsavtal.Tredje året -- nu är det 1993 -- har det ekonomiskastabiliseringsprogrammet börjat bita men ännu återstårmycket. Nedgången i ekonomin fortsätter men inte i sammatakt som . Det krävs ytterligarebetalningsbalansstöd men också detta på en något lägrenivå. Tekniskt bistånd liksom en ytterligare liberalisering avhandeln fortsätter. är det att investera.Internationella banker kommer in på arenan. Denstabiliserade ekonomin möjliggör utländska exportkrediteroch investeringar. Förhoppningarna växer.Fjärde året -- 1994 -- kan man räkna med att insatser somhumanitär hjälp, tekniskt bistånd, internationelltvalutastöd mm tonas ned. blir det väsentligare att stödjafinansieringen av konkreta projekt och att nå ännu längrepå frihandelsvägen.Fyrdubbla exportkreditgarantiramenSvenska företag står nu i kö för att investera i Baltikumoch . I fokuseras intresset främst till S:tPetersburgsområdet. Behovet av exportkreditgarantier ärenligt välinitierade ekonomer mycket stort. Vi föreslår attexportkreditgarantiramen höjs från 1 till 4 miljarder.Beloppet kanske borde vara det dubbla men vi anser att enhöjning till 4 miljarder är ett första realistiskt steg för attmöta behoven från svensk industri. Tidsaspekten -- som ibudgeten är -- kan medföra svårigheter att utnyttja enstörre ram än 4 miljarder.Avsättning för förlustriskerVårt förslag om en väsentligt utökadexportkreditgarantiram medför också krav på ökat anslagför förlustrisker. Anslaget bör höjas med till680 miljoner kr.PrioriteringarNy Demokrati föreslår att merparten av det av ossföreslagna anslaget om utnyttjas för insatseri de baltiska staterna. Med hänsyn till den politiskautvecklingen i och den ekonomiska instabilitetsom f n råder i anser vi att det baltiska biståndetframför allt bör komma och till del.ÅtgärderVi föreslår ett utvidgat tekniskt samarbete i avsikt attöverföra kunnande till länderna på andra sidan Östersjön.Kompetensutveckling och kunskapsöverföring är viktigaelement för att få igång ekonomisk utveckling. Inom dennastrategi vill vi skapa större möjligheter för att ge svenskaföretag statliga investeringsgarantier ochexportkreditgarantier. Svenskt näringsliv skulle därmedvåga satsa rejält såväl i som i det ryska S:tPetersburgsområdet.Bristen på energi i de baltiska staterna är mycket stor.Man är nästan helt beroende av import för att klara sinenergiförsörjning. P g a att ställer krav påbetalning i hårdvaluta tvingas man införa hårda sparkrav påenergin. Man ransonerar inte bara hushållensenergikonsumtion utan även industrins.Industriproduktionen har fallit i , iLettland och i . Bristerna i ditributionsnätet ärockså stora. Det krävs investeringar såväl i materiel som ikompetensutveckling och kunskapsöverföring. kanspela en stor roll om vi verkligen vill. Vi har kunskaperna,vi har tekniken men har vi ambitionen?Vid sidan av högteknologiprojekt inom energisektornbör vi också försöka utveckla projekt med enproduktionsteknik som fungerar i länder med svagtutvecklad infrastruktur och med liten tillgång till service-och underhållstjänster.Vi anser att -- inte minst mot bakgrund av denaccelererande svenska arbetslösheten -- bör avsätta rejälabelopp för bundet bistånd. Det är inte rimligt att bistånd tillfrämmande länder används för köp av utländska produkternär den svenska industrin går på tomgång. Exempel påbundet bistånd med utnyttjande av ledig svenskindustrikapacitet inom trähussektorn ges i särskild motion.Vi anser det viktigt att man i samarbetet med de baltiskastaterna utnyttjar svenskt småföretagarkunnande ochsvensk kompetens. Vi har kunskaper och stor erfarenhet avvattenoch avloppsrening. Utnyttja dessa kunskaper för atträdda . I släpps det ut ofantligamängder miljöavfall utan någon som helst rening. I dennuvarande lågkonjunkturen är det sannolikt att dekunskaper och erfarenheter som finns i svenska företagförsvinner i brist på arbetsuppgifter. Genom svenskabiståndspengar, öronmärkta för avloppsrening, skullesvenska konsulter och tekniker kunna fortsätta med detangelägna arbetet att få ett rent innanhav. Det är ocksåviktigt att Östersjöstaterna samverkar och samordnar sinaresurser för att rädda . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att bemyndigar regeringen att /94 få göra utfästelser intill ett belopp omhögst avseende /95 (tredje huvudtitelnG1),2. att till Samarbete med länderna i Central-och för /94 anvisar 679 000 000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således (tredje ,3. att medger att staten ikläder sigbetalningsansvar i form av statsgarantier förexportkreditgivning för vissa länder i Central- ochÖsteuropa till ett belopp om högst (tredje ,4. att till Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier /94 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således (tredje .