ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk343 · 1993-01-26 00:00:00 — Beskattningen av inkomster av bär- och svampplockning infördes en ny princip i § 19 ikommunalskattelagen. Där lagfästes principen om attintäkter av försäljning av vilt växande bär och svamp inteblir skattepliktiga om de understiger under ett år.De nya skattebestämmelserna gav hela näringen enstimulans.I samband med den stora skatteomläggningen fastslogsän en gång skattefrihetsprincipen för bär- ochsvampplockning upp till 5 000 kr.Under de år som gått sedan denna princip och summa på5 fastställdes har stora förändringar skett när detgäller priserna. I konsekvens med detta bör gränsen försådan skattefrihet öka från till per år.Denna anpassning kan mycket sannolikt ske utanminskning av skatteintäkterna från bär- ochsvampplockarna. Sådana intäkter torde varanärmast försumbara. Däremot skulle sannolikt ettgenomförande av förslaget få positiva samhällsekonomiskaeffekter, dels genom en ökad sysselsättningsgrad inomtillvaratagande- och förädlingsindustrin och därmed ökadeskatteintäkter, dels genom ett minskat importbehov/ökadeexportmöjligheter. I ekonomiskt kärva tider kan en sådanstimulans vara av ett extra stort värde när det gäller attskapa goda tillfällen till extrainkomster inte minst iskogslänen. Till förslagets positiva effekter hör också att enhälsosam och värdefull råvara nyttiggörs för folkhushållet.Ökad vistelse i skog och mark är också ett bidrag till enförbättrad folkhälsa.Den som upplever hur rik naturen är på olika sättåtervänder gärna dit. Det borde vara ett angelägetsamhällsmål att öka intresset att ta till vara vad skog ochmark har att erbjuda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till höjning avbeloppet för skattefri inkomst från bär- ochsvampplockning, som inte sker yrkesmässigt, från 5 000 krtill .
mot · GG02Sk344 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattebestämmelserna för olika typer av barnomsorg har förändringar i barnomsorgen skett.Nu finns tillgång till olika alternativ. De arbetar under olikaekonomiska förutsättningar. Skilda förhållanden iskattehänseende tycks gälla.Familjedaghemmen utgör en väsentlig andel av denkommunala barnomsorgen. Totalkostnaden förbarnomsorgen i familjedaghem ligger mycket lägre änkostnaden för barntillsyn i daghem. Till en del beror dettapå att kommunerna satsat mindre på familjedaghem i formav arbetsledning, fortbildning, lekmaterial ochpersonaltäthet. Här har förbättringar skett under senare år.Dagbarnvårdarna i familjedaghemmen har i princip ingenersättning för hyra av lokal. Tillsynen sker i det egnahemmet. Omkostnadsersättning utgår för mat och slitage.Ersättningen är skattepliktig intäkt av tjänst. Avdrag fårgöras enligt schablonbelopp. För innevarande inkomstårgäller 45:50 per heldag och barn, 22:75 för halvdagstillsyn.Schablonen kan inte anses innehålla utgifter för hyra. Närdet gäller dagbarnvårdare som långsiktigt satsat på yrketinnebär det att de hyrt en större lägenhet änvad som behövs för det egna behovet. har man ocksåbyggt med tanke på yrkesvalet.I de fall då en dagbarnvårdare kan bevisa att man haren yta avsatt i bostaden som endast används för dagbarnenslekbehov har någon taxeringsnämnd beviljat avdrag förkostnader för inkomstens förvärvande. I de flesta fallbeviljas inget avdrag för lokalkostnad.Nu kan dagbarnvårdare driva verksamheten ibolagsform. Då öppnas möjligheten till avdrag för lekrum,el och telefon.Båda formerna borde jämställas ur skattesynpunkt.Även den kommunala dagbarnvårdaren borde få göramotsvarande avdrag för inkomstens förvärvande.Även när det gäller daghemsverksamheten tycks olikafaktisk beskattning ske för olika verksamhetsformer.Bedrivs verksamheten i ekonomisk förening finns möjlighettill utjämning mellan olika år genom avsättning tillskatteutjämningsreserv. Denna möjlighet saknas omverksamheten drivs som ideell förening.Här behövs ändrad lagstiftning så att kommunaladagbarnvårdare får samma möjlighet till avdrag förinkomstens förvärvande som om verksamheten bedrivits ibolagsform. Daghemsverksamhet som bedrivs i ideell formbör få samma reserveringsmöjligheter mellan olikainkomstår som om verksamheten bedrivs som ekonomiskförening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av skattebestämmelserför olika former av barnomsorg.
mot · GG02Sk345 · 1993-01-26 00:00:00 — Reducerat förmånsvärde för elbilar Utvecklingsarbetet med att få fram en miljövänligare bilfortskrider. finns några intressanta prototyperav elbilar med en räckvidd som i många fall är fullt tillräckligför de dagliga resorna. Då det gäller den renodlade elbilenkommer det dock förmodligen att dröja innan denblir riktigt användbar. Däremot kan man räkna med attredan inom något eller kommer så kalladekombinationsbilar, som det är möjligt att driva alternativtmed el och konventionella bränslen, att finnas påmarknaden.Allt utvecklingsarbete av nya produkter är förenat medhöga kostnader. För att investeringar ska ske måstetillverkare veta att marknaden finns och att man kan fåavsättning för produkten till ett pris som ger avkastning påinvesterat kapital.Ett sätt att öka efterfrågan på elbilar/kombinationsbilarkan vara att reducera förmånsvärdet för sådana tjänstebilar.Många av dagens tjänstebilar används till stor del för resormellan bostad och arbetsplats samt kortare resor inomtätorter. Många av dessa tjänstebilar skulle med all säkerhetkunna bytas ut mot elbilar eller kombinationsbilar om detsamtidigt innebar en besparing eller oförändrad kostnad försåväl förmånsgivaren som förmånstagaren.De miljömässiga fördelarna är uppenbara. Den ökandeförsäljningen av elbilar skulle innebära att prisernakan sänkas och elbilarna/kombinationsbilarna kan påsådant sätt bli tillgängliga för en bredare allmänhetsnabbare än vad som annars skulle bli fallet.Ett förslag kan vara att reducera förmånsvärdet förelbilar och för kombinationsbilar med 25procent. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till hurförmånsvärdet kan sänkas för elbilar/kombinationsbilar ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GG02Sk346 · 1993-01-26 00:00:00 — Skattereformen som presenterades i proposition1989/90:110 innebar att reglerna om extra avdrag vidtaxering och jämkning vid den preliminära beskattningenpå grund av existensminimum slopades.Tidigare var reglerna utformade så att det var möjligt attgöra ett extra avdrag för existensminimum ifall inkomstenefter skatt inte räckte till för den skattskyldiges och dennesfamiljs försörjning. Giltig orsak angavs som nedsattarbetsförmåga, långvarig och oförvållad arbetslöshet, storförsörjningsbörda och andra liknande förhållanden.Skälen till att existensminimumreglerna slopades viladepå att preliminärbeskattning och taxering ofta inte stämdeöverens med varandra. Vidare angavs attskattemyndigheterna ansågs olämpliga att bedömamedborgarnas behov att åberopa existensminimum när desociala myndigheterna bättre kunde regleramissförhållandena med hjälp av socialbidrag.I ett fall lämnades ovannämnda regler kvar, nämligen vidberäkningen av avdrag för kvarstående skatt i kraft avkomplement till existerande anståndsregler. En litenskillnad kan dock noteras. Man talar inte längre omexistensminimum utan om förbehållsbelopp.Enligt undertecknad är borttagandet avexistensminimumreglerna en olycklig utveckling. Det ärmin fasta övertygelse, vilken stöds av flera rapporter avsociologisk och statsvetenskaplig karaktär, att landetsinvånare i ökad utsträckning själva önskar bestämmautformningen av sina och övriga familjemedlemmars liv,utan statlig, eller annan institutionellinblandning. Det är därför logiskt att utforma samhället såatt även en person med låg skattekraft får självkänslan somkommer från att i möjligaste mån kunna leva på sina egnainkomster, m.a.o. är det bättre att sänka skatteuttaget änatt hänvisa till socialbidrag.Men denna utgångspunkt är det rimligt att de föreproposition 1989/90:110 gällande reglerna förexistensminimum återinförs. Dessutom bör en generöstolkning av begreppet ''stor försörjningsbörda'' införas såatt det är möjligt att bo kvar i ett hem av ''normalbeskaffenhet'' och att en förälder kan vara hemma ochvårda småbarn. Därmed begränsas inte bara människornassjälvkänsla till att få leva på egen lön utan omfattar ävenglädjen att få utforma ett eget familjeliv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till regler förexistensminimum i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GG02Sk349 · 1993-01-26 00:00:00 — Den skattemässiga behandlingen av värdepappersförlust vid konkurs Realisationsprincipen gäller vid beskattning när eninkomst realiseras genom avyttring. Med avyttring menasförsäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse avegendom. En kompletterande bestämmelse tillhuvudregeln anser att med avyttring jämställs densituationen att aktier eller andra finansiella instrumentförlorar sitt värde genom att det bolag som givit utinstrumentet upplöses genom konkurs eller likvidiation.Uppstår en förlust på grund av konkurs kan avdragsrättför förlusten medges när förlusten är slutgiltig. Förlustenanses slutgiltig först när aktiebolaget upplösts genomkonkurs eller likvidation.Den ekonomiska kris som för närvarandebefinner sig i har lett till en avsevärd ökning avkonkurserna.Många friska företag drabbas hårt av dessa konkursergenom att de är ägare till aktier eller andra värdepapper ikonkursföretag. Problemet är att handläggningstiderna avkonkurser oftast rör sig om två tll . Det finns t.o.m.exempel där handläggningstiderna uppgått till tio år.Eftersom konkursen skall vara avslutad innan denuppstådda förlusten kan dras av.När det gäller själva bokföringen så måste ennäringsidkare för att följa god redovisningssed i sinaräkenskaper skriva ned en anläggningstillgång för inträffadvärdenedgång med ett engångsbelopp.Nedskrivningen kan ske före men måste senast ske isamband med konkursutbrottet.Ett sätt att komma till rätta med de problem som förnärvarande råder är att låta beskattningen bygga påbokföringen. Det skulle innebära att avdragsrätt skullegodtas för orealiserade förluster på finansiella instrumentdär förlusten uppkommit i anledning av konkurs och fårförluster vilka avskrivning ska i räkenskaperna.Tidpunkten för avdragsrättens inträde skulle dåsammanfalla med konkursutbrottet.Denna typ av behandling skulle enbart gälla sådanavärdepapper som skattemässigt utgör anläggningstillgångar.Det ovan skisserade förslaget skulle på ett bättre sätt änidag lösa problemet med den långa fördröjningen av detskattemässiga avdraget för värdenedgång på aktier m.m. isamband med konkurs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för denskattemässiga behandlingen av förlust på värdepapper isamband med konkurs.
mot · GG02Sk351 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny demokrati har i en särskild motion fört fram ettgenomtänkt förslag till ny familjepolitik. Förslaget innebärgenomgripande förändringar i fråga om samhällets stöd förbarn och barnfamiljer.I vissa länder har man i stället för ett omfattandebidragssystem valt en lösning som i princip innebär attföräldrar får göra skattemässiga avdrag för vissa kostnaderför barnens omkostnader. Enligt min uppfattning bör frågandiskuteras även i . Förutsättningarna för att införaett skattemässigt avdragssystem för barnkostnader måsteockså utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt införa ett skattemässigt avdragssystem för föräldrarsbarnomkostnader.
mot · GG02Sk352 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt de svenska skattereglerna får en skattskyldig iprincip inte göra avdrag för belopp som betalats tillvälgörenhet, i andra länder finns dock den möjligheten.Enligt min uppfattning måste reglerna ändras så att denskattskyldige får rätt att göra avdrag för välgörenhet.Avdragsrätten skulle kunna gälla ett helt belopp ellerbegränsas till del därav. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa ett system medavdragsrätt, helt eller delvis, för belopp som erlagts tillvälgörenhet.
mot · GG02Sk353 · 1993-01-26 00:00:00 — Vid skatteomläggningen infördes en skatt påpensionsförsäkringskapital att tas ut direkt hosförsäkringsbolagen. infördes även enmotsvarande skatt på s k skogskonton.Ett argument för detta var att skogskonton kundebetraktas som en form av pensionsförsäkring förskogsägare.Genom senare beslut har skatten på pensionskapitalsänkts till . Skatten på skogskonton är dock fortfarande15 %.I konsekvens med det samband som vidskatteomläggningen ansågs finnas mellanpensionsförsäkringar och skogskonton bör även skatten påskogskonton sänkas till 10 %.I regeringsförklaringen har aviserats ytterligareskattesänkningar. Inom ramen för dessa sänkningar kanlämpligtvis också den föreslagna sänkningen från på skogskonton ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkning av skatten påskogskonton.
mot · GG02Sk354 · 1993-01-26 00:00:00 — att beslutar att återinföra den tidigarelydelsen av 3 § 12 mom. lagen om statlig inkomstskatt(1947:576), som gällde års taxering,15. att beslutar att införa ett nyttenergiskattesystem för industrin i enlighet med det imotionen redovisade förslaget,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattesmitning,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpning av de kontrollreglersom ersatt den s.k. betalningslagen,18. att beslutar att den tidigare lagen motskatteflykt återinförs.
mot · GG02Sk355 · 1993-01-26 00:00:00 — Föräldrakooperativa daghem bedriver sin verksamhetunder villkor som på många sätt skiljer sig från de villkorsom gäller social service i traditionell offentlig regi, menockså från de villkor som gäller för företag och vanligaideella organisationer. Detta gäller bl.a. på skatteområdet.Företrädare för föräldrakooperativ efterlyser oftaförenklingar av de regler som gäller.Enligt uppfattning skall t.ex.föräldrakooperativ räknas som rörelseidkande, eninställning som knappast leder till annat än onödigtpappersarbete. Syftet med kooperativen är ju inte att göravinst och uppkommer en vinst så torde orsaken i första handvara att de deltagande föräldrarnas egenavgifter är förhöga.Grundproblemet här förefaller vara att kooperativenvare sig motsvarar begreppet ''ideell förening'' ellerbegreppet ''ekonomisk förening'' men ändå måste inordnasunder något av dessa. Frågan är om inte ett nytt begreppborde införas i lagstiftningen som bättre motsvararkooperativens faktiska verklighet. Under allaomständigheter förefaller en översyn av de regler somföräldrakooperativ lyder under motiverad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en översyn bör göras avbestämmelserna för föräldrakooperativ i syfte attåstadkomma största möjliga förenklingar av deras arbete.
mot · GG02Sk356 · 1993-01-26 00:00:00 — Realisationsvinstbeskattningen vid försäljning av villor och bostadsrätter Realisationsvinstbeskattningen vid försäljning av villoroch bostadsrätter (den s.k. flyttskatten) har nyligenreformerats och i samband med detta också lindrats något.Ändå är denna skatt ett betydande problem för mångamedborgare, eftersom den ofta i praktiken fungerar justsom en skatt på att byta bostad. Inte minst för äldre ochhandikappade som på grund av rörelsehinder behöver flyttatill en bostad längre ned i ett flerfamiljshus eller behöverbyta till en bostad som är mindre och mera lättskött, kaneffekterna alltjämt bli besvärliga.Regeringens klart deklarerade ambition är att avskaffadenna skatt, eller åtminstone förändra den så mycket att denegativa effekterna upphävs. Att finna en lösning på dettaproblem har dock visat sig vara komplicerat. Det ärangeläget att arbetet fortsätter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att finna en lösningpå de problem som den s.k. flyttskatten medför.
mot · GG02Sk357 · 1993-01-26 00:00:00 — En skåpbil full med verktyg ochserviceutrustning för att hålla skogsmaskinerna igångmedför att egenföretagaren och tillika den som använderbilen blir påförd i bilförmån.Skattereglerna för bilförmån uppfattas som orimliga avflera skäl. I exemplet ovan är bilen, smutsig och full medverktyg, inte attraktiv att använda för privat bruk. Dessvärde ligger en bra bit under den påförda skatteförmånen.Dessutom har såväl den skattskyldige som hans hustruvarsin personbil att använda för privat bruk.Jag har personlig kännedom av nuvarandeskattesystemet och dess svårtydda regler. Det handlar omen ägare av ett handelsbolag utan anställda.Vederbörande hade en till lastbil omregistreradherrgårdsvagn. Den var försedd med firmareklam. Motkörjournal visade han att han under inkomståret körtmindre än anvisningarnas privat, för att undgå attbli påförd bilförmån. Trots det blev han påförd 34 000 krgenom ett beslut utan föregående meddelande om såkalladifrågasatt avvikelse. Till historien hör att vederbörandeunder legat på journalförda privata körsträckor någotöver de som det nya skattesystemet anger varför det varenkelt att gå ner under 100-milsgränsen. taxeringsexpert trodde att regeln om100-milsgränsen var användbar i detta fall. Det var bl.a.efter flera samtal med honom handelsbolagsägaren drog påsig kostnaderna för omregistrering av herrgårdsvagnen tilllätt lastbil, reklamtext m.m. Det som inte stod i det åretsupplaga av anvisningarna var att 100-milsgränsen ärtillämplig endast om den också kombineras med max 10privatkörningar om tillsammans max . Denandra bilen, personbilen i familjen, hade undermotsvarande tid en körsträcka på ca 2 500 mil.Ägare till handelsbolag, egenföretagare och småentreprenörer oftast utan anställda, uppfattar nu gällandeskatteregler avseende bilförmåner som enbestaffning för att man dristar sig att använda en firmabil.Ja man behöver ju faktiskt inte använda bilen. I detexklusivaste fallet räcker det med blotta tillgången,dispositionsrätten, till en firmabil för att bli påfördbilförmån.Exemplen skulle kunna mångfaldigas.De gällande reglerna är inte bra. De underlättar i varjefall inte till nyföretagande vilket ju är en uttalad målsättningför regeringen. Det är troligt att de inbjuder till skatteflyktoch det är inte bra.Det borde ligga i riksdag och regerings intresse att fåbelyst huruvida lagstiftning, författning ochtillämpningsföreskrifter stämmer överens och är i linje medlagstiftarens intentioner. Dessutom torde det inte varaobefogat med en jämförande undersökning avtillämpningen län för län.Vidare borde reglerna ses över med avseende pårimlighet i påfört förmånsvärde i förhållande till denaktuella bilens värde, utseende, vad den användes till,körsträcka m fl faktorer. Har den skattskyldige en privat bili familjen, så borde dess värde och dess körsträcka ocksåvara med i totalbedömningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna avseendebilförmån.
mot · GG02Sk358 · 1993-01-26 00:00:00 — I en sund fastighetsekonomi bör fastighetens underhållfinansieras genom hyresintäkterna. är detekonomiskt fördelaktigt om underhållsåtgärdernasamordnas. Det kan då uppstå långa intervaller mellanunderhållsåtgärderna. För fastighetsägare av en eller tvåfastigheter finns ett vidare behov av avsättningsmöjligheterför underhåll än vad nuvarande skattelagstiftning medger.Undertecknade föreslår att införandet avfastighetsanknutna underhållsfonder utreds. Fördelen meden fastighetsanknuten underhållsfond är att avsättningar tilldenna följer fastigheten. Behållningen i underhållsfondenfinns kvar även vid ett ägarskifte.Underhållsfonden skall följa fastigheten. Skattefriaavsättningar till underhållsfonden bör vara möjliga fråninkomst av näringsfastighet som används förbostadsändamål. Skattefri avsättning tillfastighetsanknuten underhållsfond bör också kunna inrättasför småhus och bostadsrätter. Underhållsåtgärder påsmåhus och inre underhåll i bostadsrätt är inteavdragsgilla. Om avdragsgill avsättning för småhus tillunderhållsfonden begränsas till någon procent avbyggnadens reala produktionskostnad skulle dessafastigheter kunna tas med i systemet. Den realaproduktionskostnaden per kvm bör då schablonmässigtbestämmas av skattemyndigheterna.Underhållsfonden bör knytas till fastighet. Vid ägarbyteföljer underhållsfonden med till ny ägare. Avsättning tillunderhållsfonden sker genom inbetalning till fonden.Fonderna bör lämpligen disponeras av riksgälden ellerorgan som knyts till riksgälden. Ränta bör inte utgå förfonderade medel. Däremot bör fonderade medelvärdesäkras och uppräknas i takt med inflationen.Medel ur underhållsfonden betalas mot styrktakostnader för underhåll och förbättringsåtgärder.Förbättringsåtgärder finansierade genom underhållsfondenfår inte utgöra avskrivningsunderlag.Statsfinansiellt tappar staten inkomst om småhusägareoch bostadsrättsinnehavare genom underhållsfonden kangöra skattefria avsättningar. Den vinst staten gör ärrealräntan på fonderade medel. Vinsten från realräntan kanstaten tillgodoräkna sig lika med tiden mellanavsättning och utfört underhåll. Underlaget för svartjobbbör minska eftersom medel ur underhållsfonden inte kananvändas för detta. Härigenom stärks seriösa hantverkaresställning på marknaden och statens skatteintäkter torde ökai någon mån.I något läge, ex vid brand, rivning eller expropiation kanmedel inte lyftas ur fonden för avsett ändamål. I dessamycket begränsade fall bör avsatta medel återföras tillägaren varvid de beskattas som intäkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda fastighetsanknutnaunderhållsfonder.