mot · GG02U226 · 1993-01-26 00:00:00 — De politiska och ekonomiska förändringarna i Central-och från ett auktoritärt politiskt samhällssystemmed kommandoekonomi till demokrati ochmarknadsekonomi kräver mycket stora ansträngningar ochär en tidskrävande och komplicerad process. Dessvärrevisar det sig att okunnigheten om marknadsekonominsspelregler och begränsningar samt om demokratins villkoroch arbetssätt kräver betydande internationellt stöd för attkunna avhjälpas.Näringslivets utveckling i de forna socialistländernakommer att bli avgörande för framgång eller misslyckandei det pågående reformarbetet. Stöd och samverkan i olikaformer för att bygga upp företagskontakter med de fornasocialistländerna är därför mycket betydelsefullt.Kooperationen kan bli ett viktigt alternativ i denprivatiseringsprocess och övergång till marknadsekonomisom nu sker i Östeuropa.De kooperativa företagen konkurrerar med andraföretagsformer inom ramen för marknadsekonomin, menhar som mål att i första hand tillgodose medlemmarnasintressen och inte största möjliga vinst. Kooperationenssärart består också i att den är en demokratisk och därmedmedlemsstyrd ägandeform.Konsumentkooperationen skall försörja sinamedlemmar med bra och billiga varor och tjänster,producent- och arbetskooperationen har som mål att skapasysselsättning och inkomster åt sina medlemmar.Kooperationen är en företagsform som traditionellt haftsom uppgift att mildra de negativa konsekvenserna avmarknaden. Detta understryker ytterligare nödvändighetenav att kooperationen kan utvecklas i med tankepå de ekonomiska coh sociala problem som konsumenteroch medborgare står inför efter det att marknadskrafternasläppts fria i dessa länder.Sveriges speciella kompetens när det gällerkooperationens roll inom näringslivet och bidrag till endemokratisk ekonomi gör det angeläget att stödjasamverkan mellan kooperativa företag och organisationer.Kunskapsöverföring i form av rådgivning och utbildning pådet kooperativa området har visat sig vara effektivt ochefterfrågat. Allt fler kontakter knyts mellan den svenskakooperationen och övriga svenska folkrörelser, ochCentral- och i avsikt att främja utvecklingen avfolkligt orienterade ekonomiska företag och organisationer.De svenska organisationernas begränsade resurser är dockett problem för ett utvidgat stöd och samarbete övergränserna. Genom stöd främst från BITS och SIDA har deekonomiska problemen delvis avhjälpts och svenskafolkrörelseföretag (främst kooperativa företag) har kunnatmedverka i uppbyggnaden av demokratiskt styrda företag,som förenar affärsmässig effektivitet med ett socialt ansvar.Det kooperativa företagets särart är att vara endemokratisk företagsform som verkar påmarknadsekonomins villkor. Det innebär att en utvecklingav kooperationen både är en del avdemokratiseringsprocessen och en del avprivatiseringsprocessen.Kooperationen kan därför teoretiskt erhålla stöd frånsåväl SIDA som BITS och Swedecorp.I flera av kooperationens projekt ingår en komponentsom handlar om den demokratiskamedlemsorganisationens uppbyggnad. Men kooperationenbehöver för sin överlevnad också tekniskt och kommersielltstöd för att bedriva lönsam ekonomisk verksamhet.I det uppbyggnadsskede som den östeuropeiskakooperationen nu genomgår måste insatserna på dessa tvåområden ske parallellt. Verksamheten riskerar i annat fallatt antingen förlora sin kooperativa särart eller att heltförsvinna.För att stödja projekt som integrerar demokrati ochaffärsverksamhet borde det finnas särskilda medeltillgängliga så att inte projekten stupar på att SIDA ochBITS svarar för var sin del i Östeuropabiståndet och inteförmår att samfinansiera projekt som kräver detta.Den kooperation som existerade i det gamlasamhällssystemet hade inte mycket gemensamt med denkooperation som finns i och det övriga Västeuorpa,utan var en del av maktapparaten och det ekonomiska-politiska systemet. Det innebär att kooperativa ochkooperationsliknande organisationer inom näringslivet,och företag med folklig förankring och inriktade på atttillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen och nytta,nu lätt kan hindras i sin utveckling av misstro ochokunnighet om kooperationens natur och uppgift.Den ''sociala ekonomin'' har ett starkt stöd i Västeuropaoch anses spela en positiv roll i samhällsutvecklingen. Den''sociala ekonomin'' omfattar inte enbart kooperationenutan alla de demokratiska organisationer och folkrörelsersom bedriver ekonomisk verksamhet inom ramen förmarknadsekonomin och som i första hand harmedlemsintresset eller samhällsnyttan som mål.Både EG och västeuropeiska länder stöder därförprojekt för att stärka den sociala ekonomin i Östeuropa.Utan detta stöd från och från andra länder iVästeuropa kan kooperativa företag i Central- ochÖsteuropa, troligtvis inte på ett effektivt sätt, i ett inledandeskede av utvecklingen, hävda sin legitimitet och roll ireformarbetet.De svenska konsumentkooperativa företagen, KF,och har gått i spetsen för att etablera etteuropeiskt nätverk av kooperativa företag som har till syfteatt genom kunskapsöverföring från väst bidra tillkooperativ utveckling i . Inom East- and CentralEurope (ECE) ,medverkar organisationer och företag både på ''givarsidan''och på ''mottagarsidan''.Uppbyggnaden av de europeiska nätverken för stöd tillÖsteuropa visar den betydelse som kooperationen fäster vidden kooperativa utvecklingen i . Det visar ocksåde begränsade möjligheter som kooperationen i ettvästeuropeiskt land har att på egen hand göra störreinsatser. Genom nätverken kan stödet samordnas på etteffektivt sätt och projekten göras större och merlångsiktiga.Statsmakterna bör ställa sig positiva till att stödjaprojekt som företag eller organisationer inom deeuropeiska kooperativa nätverken vill genomföra i ettmultilateralt samarbete mellan olika givarinstitutioner somär samfinansiärer mellan europeiska och internationellainstitutioner (inkl. EG:s Phareprogram) samt svenskabiståndsfinansiärer. Detta skulle även kunna bidra till etteffektivare utnyttjande av det svenska Östeuropabiståndet.Ett effektivt utnyttjande av det svenska biståndet kräverockså långsiktighet i insatserna. Därför kan man inte nuavbryta pågående projekt i länder som faller utanför detprioriterade geografiska området.Det förutsätter i praktiken att bilateralasamarbetsprojekt och det bilaterala stödet inte begränsasenbart till att omfatta närområde, utan omfattaäven länder med vilka traditionellt haft närakontakter, såsom det nuvarande och Slovakien.Med avgränsningen för bilaterala samarbetsprojekt tillSveriges geografiska närområden ökar behovet ochbetydelsen av statlig medverkan, och stöd till samordnademultilaterala insatser för att främja utvecklingen avkooperativa och folkrörelsebaserade företag framstår somallt viktigare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens medverkan i stödet tillkooperativa och andra folkrörelseföretag i de fornasocialistländerna inom ramen för bilateralabiståndssamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av en samfinansieringmed EG:s Phareprogram,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillförsäkrakooperativa företag och organisationer del av detmultilaterala bistånd som ger för att stödja enekonomisk och demokratisk utveckling i dessa länder,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kunskapsöverföring i form avutbildning och rådgivning på kooperationens område tillländer också utanför närområde, såsom Tjeckienoch .