ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02So209 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändring av lagen om handel med drycker I finns tre vingårdar bl.a. Braenna Vingård iÖverkalix som tillverkar vin och glögg av svarta vinbärodlade i trakten. Denna vingård satsar även på turism ocherbjuder information och guidning till besöksgrupper.Utländska turister från vinproducerande länder har svårt attförstå att det inte ens går att få köpa med sig en liten flaskasom minne av studiebesöket. Braenna Vingård har fåttavslag av folkhälsoenhet på sin ansökan omatt få sälja souvenirflaskor innehållande 4 cl.Detaljhandeln med drycker regleras i lagen (1977:293)om handel med drycker (LHD). Lagen gör ingen skillnadmellan olika typer av förpackningar utan all detaljhandelmed alkoholdrycker skall ske via Systembolaget AB.Tillverkare av alkoholdrycker får endast sälja sina dryckertill Systembolaget och någon möjlighet att ge dispens finnsinte enligt gällande lagstiftning.Trots att lagen inte gör skillnad mellan olika typer avförpackningar och att detaljhandel av alkoholhaltigadrycker skall ske via Systembolaget finns drycker medalkohol att köpa i kiosker och livsmedelsbutiker. Dessa kanköpas i obegränsad mängd och av alla åldrar. För att en varaskall räknas som alkoholfri ligger gränsen på 1,8 viktprocentalkohol. Chokladpunchflaskor innehåller 3,5 viktprocentalkohol. Fazers karamell ''bartender'' innehåller 3viktprocent och Fazer har en sorts karamell som innehåller5 viktprocent vodka.När det gäller konfektyr är det somhar hand om tillståndsgivningen. I de flesta butiker finnst.ex. päron, fikon och persikor i med en alkoholhaltpå 9,5 viktprocent.Ett förbud mot försäljning av souvenirflaskor på svenskavingårdar sägs vara alkoholpolitiskt motiverat. Jag delarinte den uppfattningen och tror inte att små souvenirflaskorbidrar till att öka alkoholproblemen ochalkoholkonsumtionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagen om handel med dryckerbör ändras så att skillnad görs mellan stora och småförpackningar och tillstånd därmed skulle kunna beviljassvenska vingårdar som på gården önskar säljasouvenirflaskor.
mot · GG02So211 · 1993-01-26 00:00:00 — Återkrävande av utbetalda biståndsmedel I samband med bankkonflikten sedanförlorade flera kommuner, bl.a. , en strid ikammarrätten mot de mottagare av socialbidrag som vägratbetala tillbaka de pengar de fått ut i bistånd då de intekommit åt medel innestående på sina bankkonton.Flera socialförvaltningar i landet fick underbankkonflikten 1990 besök av ett stort antal personer somhävdade att de inte kunde få ut pengar från sina bankkontonoch därför begärde socialbidrag. Socialförvaltningarnakonstaterade att aktuella personer under normalaförhållanden inte skulle få ut några biståndsmedel, eftersomderas inkomster låg klart över gällandesocialbidragsnormer. Men eftersom deras tillgångar varlåsta på grund av bankkonflikten, ansåg man att bistånd avdetta skäl kunde beviljas. De sökande informeradesskriftligen om att socialbidraget skulle återbetalas, dåbankkonflikten upphörde. En återbetalningsplanundertecknades också av de sökande.När konflikten upphört deklarerade emellertid ett antalbidragstagare att de trots tidigare överenskommelse intealls tänkte betala tillbaka tidigare erhållna biståndsmedel.Socialnämnden ansåg att förfarandet var synnerligenstötande och vände sig först till länsrätten och därefter tillkammarrätten för att få klartecken att återkräva deutbetalda medlen. Såväl länsrätt som kammarrätt fastslogemellertid med hänvisning till 33 § socialtjänstlagen, attsocialnämnden inte har rätt att återkräva medlen.Regeringsrätten beviljade inte prövningstillstånd. För att ensocialnämnd skall kunna återkräva utbetalda biståndsmedelskall enligt gällande lagstiftning pengarna antingen hautgjort ett förskott på en förmån eller hjälp till någon somvarit indragen i en arbetsmarknadskonflikt, hävdadekammarrätten. De i samband med bankkonfliktenutbetalda socialbidragen tillhörde inte dessa kategorier,ansåg man.Missbruk med sociala biståndsmedel i här redovisat ochi andra fall måste betecknas som synnerligen stötande urbåde rättslig och rättvisesynpunkt. Att orättmätigttillskansa sig ekonomiskt stöd är ägnat att undergrävaförtroendet för de sociala myndigheterna och minskarsamtidigt också respekten för ett system som är utsattför oerhört stora påfrestningar på grund av den ekonomiskakrisen.För att undanröja riskerna för upprepande av härbeskrivna och liknande missbruk med sociala biståndsmedelmåste en lagändring som möjliggör återkrävande avsocialbidrag, då det är uppenbart att de erhållits på felaktigagrunder, komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en lagändring för attmöjliggöra återkrävande av utbetalda socialabiståndsmedel.
mot · GG02So212 · 1993-01-26 00:00:00 — I SOU 1992:18 angående tvångsvård i socialtjänstenföreslås inrättande av en ny myndighet för ledning av de s.k.tvångshemmen.Skövde kommun har anmält intresse för att ta emotlokaliseringen av Institutionsstyrelsen. ilänet har rekommenderat lokaliseringen dåinstitutionsvården är väl utbyggd i bl.a. genomprivata behandlingshem, Gudhemsgården ochMargaretelund.Kommunikationerna mellan ochstorstadsområdena är mycket goda med såväl flyg som tåg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att med prioritet pröva enlokalisering till av den Statliga institutionsstyrelsen.
mot · GG02So213 · 1993-01-26 00:00:00 — Missbruket av anabola steroider växer och är säkerligenav större omfattning än man räknat med, bl a frånsjukvårdens sida. En uppgift säger att det rör sig om 100 000unga personer, framförallt män, som använder dessadroger, men här finns troligen ett betydande mörkertal.Rapporter från tull och polismyndigheter ger vid handenatt inflödet av anabola steroider till från framföralltöstländerna ökat kraftigt under det senaste året.Den aktuella drogen är genom sin karaktär en av de mestförsåtliga på området. Målgrupperna, drogkonsumenterna,är vanliga unga män som genom bruk av drogen gårgenvägar till att bygga upp ''snygga'' kroppar.Efterverkningar kommer ofta efter att medletinjicerats. Känt är att drogberoendet leder till leverskador,nedsatt fertilitet, virilisering och kan troligen ge cancer. Isamband med bruk av alkohol kan okontrolleradaggressivitet uppstå.Det finns grund för att påstå att vissa våldshändelserunder senare tid kan kopplas till bruket av anabolasteroider, i kombination med alkohol.I dag tas allt större vårdresurser i anspråk vidvårdinrättningar för att hjälpa de drogberoende till ettnormalt liv.Som vi och många andra bedömmer frågan är det hög tidatt kraftigare förebygga bruk av anabola steroider. Här harinte minst skola, polis och andra myndigheter en uppgift,när tyvärr, många föräldrar inte ensamma klarar att fåungdomarna att inse hur farligt anabola steroider är. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter enutredning som skall lägga fram förslag till åtgärder i syfte attmotverka inflödet i landet av anabola steroidpreparat,2. att hos regeringen begär att eninformationskampanj startas i syfte att för allmänhetenklargöra de medicinska effekterna av ett beroende avanabola steroider.
mot · GG02So214 · 1993-01-26 00:00:00 — Ända sedan antiken har idrottsutövare försökt förbättrasin prestationsförmåga genom att använda olika preparatsom man tillskrivit konditionshöjande egenskaper.Riksdagen har behandlat problemet och antog enlag om förbud mot vissa dopningsmedel vilken började gälladen . Lagen innebär förbud mot användning avvissa medel, t.ex. anabola steroider, samt innehav ochförfaranden som ökar tillgängligheten av dessa medel förannat än medicinskt eller vetenskapligt ändamål.Utöver de läkemedel som används idopningssammanhang finns en mängd andra preparat sominte faller under dopningslagstiftningen men som användsunder förespegling att de förbättrar konditionen. Dit hörolika proteiner och aminosyror vars konditionshöjandeegenskaper inte är vetenskapligt bevisade. Veterligen harde inga biverkningar.Man kan tycka att det endast är en kostnadsfråga omman använder dessa preparat och att det är ganska oskyldigtom man lockar unga människor att använda dessa medel.Men då bortser man från att det här kan vara vägen in i ettbruk av farligare dopningsmedel, såsom anabola steroider.Ungdomarna bibringas uppfattningen att man måsteanvända olika preparat för att bygga upp sin kropp ochlyckas i tävlandet. Sedan är steget inte långt till användningav farliga preparat.Därför måste såväl idrottande ungdomar som derasföräldrar och ledare informeras om att det är genom träningman skall bygga upp sin kondition, inte genom att användaolika medel. En opinion måste skapas mot användning avartificiella medel i tränings- och tävlingssammanhang.Information måste spridas både skriftligt och muntligt.Aktuellt informationsmaterial bör tas fram av exempelvisFolkhälsoinstitutet, idrottens olika organisationer, skolanoch hälso- och sjukvården.Man bör också överväga skärpningar av straffen förillegal hantering av olika preparat som ett sätt att markerasamhällets kraftigt negativa attityd mot de onödiga risker påkort och lång sikt som dopning visat sig förorsaka. Vi anserockså att man bör överväga att vidga straffområdet attomfatta fler av de aktuella preparaten t.ex. läkemedleterytropoietin. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformning och spridning avinformation om medel som används i dopningssyfte,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpning och vidgning avstraffområdet för hantering av dopningsmedel.
mot · GG02So215 · 1993-01-26 00:00:00 — Spritmissbruk förebygges inte av monopolförsäljningutan av information om skadeverkningar. Parallellen medcigaretter är uppenbar. Skälet till att människor drar nereller slutar röka är enligt undersökningar att de har blivitinformerade om tobaksrökningens skadeverkningar. Omman i stället skulle börja sälja cigaretter i speciella statligaaffärer som dessutom vore stängda skulle dettasannolikt i mycket liten grad påverka cigarettförsäljningen.Tvärtom är det viktigt att nya generationer kan hanteraalkoholhaltiga drycker på ett ansvarsfullt sätt. Sverigebehöver mer kontinentala vanor med svagalkoholhaltigadrycker som drickes i sällskap i glatt umgänge och mindreav ''brännvinsbältets supande bakom dassknuten''.De svagalkoholhaltiga dryckerna ökar också på destarkares bekostnad. Fler och fler får en sundare syn ialkoholfrågor. Det hindrar inte att det finnsmissbruksmiljöer. Men de måste bearbetas med andrametoder än restriktiv vinförsäljning.Ansvaret för varandra, för familj, vänner ocharbetskamrater måste utvecklas. Alkoholrehabiliteringsker i allmänhet genom mänskliga insatser, inte genomförsäljningsbegränsning.Vin och andra alkoholhaltiga drycker borde kunna fåsäljas i vanliga affärer, t ex i en särskild liten avdelning.Eftersom det finns människor som känner skepsis infördetta, trots att vi ser att det fungerar utmärkt i vårt södragrannland, så borde man börja med försöksverksamhet i ettområde med någorlunda kontinentala vanor, t exStockholmsområdet. Om detta visar sig utfalla väl kundesedan lågalkoholhaltiga drycker få säljas i livsmedelsbutikereller i anslutning därtill. Vill man vara riktigt försiktig kanman naturligtvis börja med lättvin. innehåller juockså alkohol, liksom öl och det får försäljas . En litenhöjning i alkoholstyrkan skulle nog både stockholmare ochsvenska folket kunna hantera ansvarsfullt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medlågalkoholhaltiga drycker.
mot · GG02So217 · 1993-01-26 00:00:00 — Åtgärder mot kvinnlig omskärelse Kvinnlig omskärelse är en tradition som man uppskattarberör 80 miljoner kvinnor runt om i världen. Seden ärutbredd i Afria där den förekommer i 28 länder.Omskärelse praktiseras också bland grupper iMellanöstern, och bland ättlingar blandvästafrikaner i . Det finns olika typer avomskärelse, alltifrån den mest omfattande, där stora delarav könsorganen skärs bort och slidöppningen sys ihop tillprickning av klitoris med ett vasst eller spetsigt föremål.De omedelbara komplikationerna efter omskärelse ärbl.a. chock, blodförlust, stelkramp, svårigheter att urinera,infektioner i urinvägarna. Nerver och stora blodkärl, deangränsande vävnaderna och ändtarmen samt urinröret kanskadas. Många dör i samband med stympningen.På sikt uppstår andra komplikationer som cystor, fistlaroch ständiga infektioner i omgivande vävnad, svårigheteratt hålla urin och avföring, smärtsamma menstruationer,smärtsamma samlag och motstånd mot sex samtkomplikationer under graviditet och förlossning. Både moroch barn kan avlida i samband med förlossningen på grundav de skador omskärelsen förorsakat.Åtskilliga invandrargrupper i kommer frånländer där kvinnlig omskärelse genomförs (,, , m.fl.). För mångainvandrargrupper är det viktigt att bevara sina kulturellatraditioner och det finns risk för att seden med omskärelseockså slår rot i trots att kvinnlig omskärelse ärförbjuden enligt lag (1982:316).Socialstyrelsen har tagit fram utbildnings- ochinformationsmaterial om omskärelse och i samband medInvandrarverket genomfört utbildningsdagar i olika delarav landet. Det är bra men det får inte stanna vid detta.Informationen måste fortsätta att spridas och opinionväckas mot omskärelse.Personal vid flyktingmottagningarna och inom hälso-och sjukvård samt socialtjänst måste fortlöpandeinformeras och stödjas i sin opinions- ochattitydpåverkande verksamhet för att förhindra attomskärelse utförs i vårt land.Sverige bör också verka internationellt för att brytadenna sedvänja som skördat och skördar många kvinnors livoch förstör deras hälsa under resten av livet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till berörda omkvinnlig omskärelse,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska insatser mot kvinnligomskärelse internationellt.1
mot · GG02So218 · 1993-01-26 00:00:00 — Verksamheterna inom den offentliga sektorn har underde genomgått stora förändringar och nyasådana har initierats. Anledningarna till detta är flera. Dethelt överskuggande skälet torde dock vara bristen påresurser som reser krav på ökad effektivitet, nya styr- ochledningsformer m.m. Det gäller framför allt hälso- ochsjukvården, men också ett närliggande område nämligenäldre- och handikappomsorgen.Genom den s k Ädelreformen gavs kommunerna ettsamlat ansvar för äldre- och handikappomsorgen ochdessutom ett betalningsansvar för ''klinikfärdiga'' patienter.Det var en stor reform som innebar att nära 55 000anställda fick övergå till ny arbetsgivare. Mer är 20miljarder kronor har omfördelats från landstingen tillkommunerna.Omdömet om reformen, så här långt, varierar från ihuvudsak positivt till påtagligt negativt. Sannolikt berordetta på hur samarbetet mellan resp kommun och landstingfungerade tidigare. De som är kritiska pekar bl a på att nyagränsdragningsproblem uppstått, att den medicinskakompetensen tunnats ut i vården av äldre och att patienterskrivs ut från sjukhusen trots att de behöver fortsattsjukvård. har reagerat på att patienter somvårdas i livets slutskede på sjukhusen har anmälts somfärdigbehandlade.En av de farhågor som restes före reformen var attrehabiliteringen av äldre och handikappade skulle kommaatt försvagas. Många uppgifter tyder nu på att så tyvärrblivit fallet.Socialstyrelsens regionala enheter som närmast har attfölja utvecklingen, har tillsammans med länsstyrelsernakonstaterat att resurserna för rehabilitering har reducerats.Många patientorganisationer liksom pensionärsförbund harriktat skarp kritik mot att rehabiliteringen av äldre ochhandikappade så kraftigt har försämrats.Vi ser detta som mycket oroande. Enligt vår uppfattningräcker det inte med att konstatera ett missförhållande, detmåste också åtgärdas.För att viktig kompetens inte skall gå förlorad, är det nunödvändigt att upptar överläggningar medde båda kommunförbunden i syfte att återupprättarehabiliteringen för äldre och handikappade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av överenskommelser somgaranterar rehabiliteringsinsatser för äldre ochhandikappade.
mot · GG02So219 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska handikappolitiken bygger på så viktigahörnstenar som jämlikhet, rätten att aktivt delta isamhällslivet och respekt för individens integritet. På alltfler områden skapas förutsättningar för en tidigare saknadfrihet att själv styra sitt liv.Det är allmänt erkänt att kollektivtrafiken har storabrister när det gäller att tillgodose handikappades behov.Därför finns det också färdtjänst och andra insatser för attkomplettera och kompensera dessa brister.Inom socialförsäkringssystemet finns det möjlighet förpersoner med funktionshinder att söka bilstöd. Bilstödetutgick med i grundbidrag.Härutöver utgick ett inkomstprövat bidrag samt ettanpassningsbidrag för nödvändiga förändringar i bilensfunktioner.Bilstödet utgår endast till yrkesverksamma personerunder . För förtidspensionärer är åldersgränsen 50 år.Det finns ingen möjlighet till dispens.De som inte är berättigade till bilstöd hänvisas tillfärdtjänst. Men färdtjänsten är omgärdad med så mångabegränsningar att den omöjliggör för många att själva styraöver sina liv och aktivt delta i samhällslivet. Och framför alltär den inte jämlik.Villkoren för färdtjänst skiljer sig betydligt mellanlandets kommuner. Det gäller alltså för en person medhandikapp att bo i rätt kommun om man inte uppfyllervillkoren för bilstöd. Även av ett annat skäl harbostadsorten betydelse: En del kommuner beviljar bilstödinom ramen för socialtjänstlagen, och det är klokt, förbilstöd innebär att behovet av färdtjänsten minskar och detmedför i regel också lägre kostnader.Det kan synas skäligt med åldersgränser för rätten tillbilstöd om man enbart kopplar transportbehovet till arbeteeller studier. Men om man istället ser på helheten bliråldersgränsen en negativ faktor både för den personligafriheten och den samhällsekonomiska kostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att förutsättningarnaför att upphäva åldersgränserna i det statliga bilstödetutreds.
mot · GG02So223 · 1993-01-26 00:00:00 — Tvångsvård av vuxna narkotikamissbrukare Tvångsvård av vuxna narkotikamissbrukare är enmycket svår och särpräglad verksamhet. De som vårdas är imånga fall negativa till vårdinsatserna förutom att de oftastär i en mycket dålig fysisk och psykisk kondition.De institutioner som används för tvångsvården måstedärför vara ''låsbara'' och bemannade med mycketpersonal. Institutionerna är dessutom förhållandevis små.Kostnaderna för tvångsvården är därför mycket hög.Kostnaden blir än högre om vi relaterar dem till resultatenav vårdinsatserna.Vid sidan av dessa tvångsinstitutioner, vilka drivs undersocialtjänstlagen, ansvarar staten för ca 4 000 fängelseplatser . Dessa platser upptas till enicke oansenlig del av vuxna narkotikamissbrukare. Myckettalar för att staten borde samordna sina insatser när detgäller tvångsvård av narkotikamissbrukare. Jag anser attkriminalvården borde bli huvudman för denna vård. Påfängelserna finns det ''perfekta tvånget''. Inlåsning,bevakning och kontroll är rutin sedan mycket lång tid.Fängelserna kan därför ansvara för behovet av inlåsning ochdrogfrihet -- vilket är en nödvändighet vid inledningen avvarje seriöst vårdförsök. Fängelserna kan sedan tillägna sigkompetens när det gäller vård och behandling avmissbrukare, samt även ansvara för driften av öppnareinstitutioner, dit missbrukaren kan flytta allteftersomhan/hon visar prov på förmåga, vilja och lämplighet härför.Sammanfattningsvis skulle staten genom ovanföreslagna samordning dels spara pengar, dels effektiviseraoch förbättra tvångsvården av vuxna narkotikamissbrukare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvångsvård av vuxnanarkotikamissbrukare.
mot · GG02So225 · 1993-01-26 00:00:00 — har i sitt slutbetänkande (SOU1992:52) Ett samhälle för alla lagt fram ett stort antal förslagsom syftar till att öka tillgängligheten inom olikasamhällsområden för personer med funktionshinder. Ibetänkandet föreslås bl.a. att en särskildhandikappombudsman skall inrättas, med uppgift attbevaka att funktionshindrade inte utsätts fördiskriminerande behandling. Slutbetänkandet är förnärvarande föremål för remissbehandling.I utredningens kartläggningsbetänkande framgår attgrupper med omfattande funktionsnedsättningar harmycket stora svårigheter i sin dagliga livsföring. De levermed stora brister beträffande tillgången på bostäder,sysselsättning och arbete, fritid och rekreation, hälso- ochsjukvård, allmänna kommunikationer, information etc.I takt med de snabba förändringarna i samhället är detviktigare än tidigare att det finns lagar som gerfunktionshindrade rätt till delaktighet och tillgänglighet.Det är därför synnerligen angeläget att förslag påhandikapputredningens slutbetänkande läggs fram förriksdagen så att arbetet med de föreslagna förbättringarnakommer igång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Handikapputredningensslutbetänkande.
mot · GG02So226 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt beslut om ändrat huvudmannaskap förvissa institutioner inom ungdoms- och missbrukarvård skallen ny statlig myndighet, , inrättasden 1 juli 1993.Gotland är av tradition ett mottagande län vad avservård utanför det egna hemmet. Flera behandlingshem försåväl vuxna missbrukare som ungdomar finns i länet.Andelen familjehem är också stor. Denna mångårigatradition innebär att en avsevärd kompetens byggts upp ochatt attityden till samhällsvård är tämligen odramatisk. Vimenar att detta kan vara till fördel vid lokaliseringen avStatens institutionsstyrelse.På finns det senaste inom tele- ochdatakommunikation. Täta och snabba persontransportermed en halvtimmes flygresa till eller Norrköpingoch flygplatsen belägen mycket nära bör göraGotland till ett fördelaktigt val urkommunikationssynpunkt.Självklart kan också erbjuda god tillgång påstabil arbetskraft (till exempel utexamineras ettbetydande antal elever från högskolan), lämpligakontorslokaler liksom mark för nybyggnad, väl utbyggdbarnomsorg etc.Därtill har genom sitt rika kulturarvoch sin säregna miljö varit en källa till inspiration. Mångaväljer att flytta till för att leva nära naturen ochhavet och för att komma närmare varandra. Bostäder finnssåväl på landsbygden som i , många med annorlundalägen och lösningar. placering mitt i ochde många turister som besöker oss gör dessutom attvår servicenivå, såväl den offentliga som den privata, ärovanligt hög året runt för en kommun av vår storlek.Vi ser det som mycket lämpligt att den nya myndighetenplaceras utanför och kan inte se någrasvårigheter med en lokalisering i ett mindre län. I rådandeekonomiska läge är det av än större vikt att även så kallatmer perifert belägna delar av landet kan ges sådanalokaliseringstillskott.Ett statligt verk på vore inte bara ett värdefulltbidrag till arbetsmarknad och näringsliv. Vi ärockså övertygade om att kan erbjuda en mycketlämplig miljö och all den service som Statensinstitutionsstyrelse kan komma att behöva. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att Statensinstitutionsstyrelse bör förläggas till .