mot · GG02U510 · 1993-01-26 00:00:00 — har undertecknat det s.k. , ett avtalmellan EG:s och EFTA:s länder. Avtalet har inte börjat attgälla på grund av att EFTA-landet inte kommer attratificera det. Förhoppningsvis dröjer det inte länge innande resterande länderna undertecknat ett reviderat avtal.Sverige har ansökt om medlemskap i har redan påbörjats och kommerförhoppningsvis att ge resultatet att blir ett av EG:snya medlemsländer. Det är bra.Ett svenskt medlemskap kommer att ge många fördelar.Svenska medborgare ges samma rättigheter och frihetersom EG:s länders medborgare. Vi svenskar kan dra vårtstrå till stacken i arbetet med att uppnå varaktig fred ochfrihet inom . Den ekonomiska tillväxt som blirföljden av ökad frihet och frihandel ger de svenskahushållen en ökad välfärd.Som medlemmar i kommer vi att få inflytande överutvecklingen inom EG. Svenska representanter iministerråd, kommissionen och EG-parlamentet kan drivapå utvecklingen i rätt riktning -- och förhindra attfelaktiga beslut fattas.Maastrichtavtalet en naturlig fortsättningDet s.k. håller på att ratificeras avEG:s olika medlemsländer. Avtalet är på många sätt ennaturlig fortsättning på EG:s nuvarande samarbete ochligger huvudsakligen i linje med intressen ochmålsättningar. En föreslagen ny EG-institution skall byggasupp i syfte att stärka medborgarnas ställning. ett svenskt låneord,''ombudsman'', är en händelse som ser ut som en tanke.En av avtalets nya inriktningar är den s.k.subsidiaritetsprincipen, d.v.s. närhetsprincipen. Denstadgar att beslut skall fattas på vad som kallas lägstamöjliga effektiva nivå.Närhetsprincipen uttrycker att EG inte skall utvecklastill en ny byråkratisk myndighet som utövar makt påområden där den inte skall styra över stater ellermedborgare, utan där dessa själva vet bäst.Innan närhetsprincip har genomsyratde olika EG-institutionerna kommer säkerligen en delärenden att hanteras på det forna sättet, d.v.s. vissakommer att försöka få EG att fatta beslut på områden somantingen bör hanteras av de enskilda staterna, eller av deenskilda medborgarna. Det finns vissa exempel på detta.Jag vill nämna ett, om än litet, sådant. Just detta exempelär intressant därför att det visar på principiella skillnader påsynsätt, som har egen erfarenhet av hurman kan hantera liknande frågeställningar.Regleringar inom motorcykelområdet -- ett belysandeexempelInom EG har man föreslagit utökade regleringar inommotorcykelområdet. Bakgrunden är att man vill motverkaatt människor omkommer i motorcykelolyckor. Detta är ettmycket vällovligt syfte, vilket för övrigt huvuddelen av deolika förslag som diskuteras inom EG givetvis har.Förslagen kan dock på god grund anses motverka sitt syfte.Man föreslår främst tre åtgärder:1. Införa krav på s.k. leg-protectors på motorcyklar.Leg-protectors är en typ av störtbåge av exempelvisstålrör som fästs i motorcykeln och går ut framför mc-förarens ben. Tanken är att benen inte skall skadas vid eneventuell kollision/olycka.2. Införa lagkrav som maximerar antalet hästkrafter påmc.Genom att minska motorkraften tror man sig minskarisken för olyckor.3. Införa nya klassningar av motorcykelstorlek och/ellermotorcykelkörkort.Man vill minska antalet motorcyklar av de störretyperna, och tror sig därigenom minska olycksantalet.I strid mot närhetsprincipenDessa föreslagna regler motverkar den närhetsprincipman sagt sig vilja följa i och med Maastrichtavtalet.Självfallet kan vissa hävda att en gemensamtransportmarknad samt en gemensam trafikpolitik ochfrihandel talar för att även dessa områden skall regleras avEG. Men sanningen är ju den att några gemensammaeuropeiska krav på dessa områden på intet sätt är ett måste.Om man fullföljer harmoniseringsresonemanget kan man juockså kräva att såväl mc-handskarnas utseende someventuellt packnings- och fastsurrningssätt på mc:n måsteregleras genom EG-direktiv och bestämmelser. Så är det juinte.Ger heller inte avsedd effektDe diskuterade regleringarna ger heller inte den avseddaeffekten. Det visar svenska erfarenheter klart. I Sverigediskuterades en begränsning avmotorcyklarnas storlek/motoreffekt. () utredning, den s.k. Rapport13, innehöll förslag med samma inriktning.En grundlig genomgång av faktamaterialet i NTR:srapport visade att slutsatserna var felaktiga eftersomunderlaget var minst sagt oriktigt och förledande.Helt följdriktigt förpassades rapporten av dendåvarande regeringen till historiens skräpkammare.Efter genomfördes dock i ett av allaNTR:s förslag. Man införde ett extra körkort för de större,s.k. tunga motorcyklarna.Förslaget om benskydd i EG:s tappning har intediskuterats på allvar i . Troligen därför att man härpå ett tidigt stadium insåg att denna typ av benskydd snarareskulle försämra skadebilden vid mc-olyckor. Det är f.ö. ettresultat som flera oberoende undersökningar på andra hålli världen kommit fram till.Motorcyklisterna är de enda som uppnått riksdagenstrafiksäkerhetsmålDen enda trafikantgrupp i som har uppnåttriksdagens trafiksäkerhetsmål om att varjetrafikantkategori skall minska sina olyckor är justmotorcyklisterna. Det beror inte på att man införde ettextra körkort för ''tunga'' motorcyklar. Den åtgärden haringen bevisad trafiksäkerhetseffekt.Att motorcyklisterna klarat av trafiksäkerhetsmålet harandra förklaringar. Man har genom ett målmedvetetinformations- och opinionsbildningsarbete ökatmedvetenheten och kunskapen hos mc-åkarna. De mångagånger vållande bilisterna i mc--bil-olyckor har också fått sigen släng av kampanjarbetet.Motorcyklisterna har genom sina organisationer, bl.a.Motorcyklisternas (), genomförtkörträningsutbildningar i form av bl.a. ''guldhjälmen'' därfrivilligt fortbildningsarbete skett. De mångalokalföreningarna och den höga organisationsprocentenbland mc-förarna är andra förklarande faktorer.Detta visar att information, kunskap, opinionsbildningoch engagemang är mycket effektiva medel i kampen mottrafikolyckor. Det talar också för att personligtengagemang, såväl individuellt som i förening, ger mycketpositiva effekter. Denna insikt ligger också till grund förEG:s beslut att formalisera subsidiaritets-, d.v.s.närhetsprincipen.Inriktningen av de fortsatta svenska EG-förhandlingarna samt agerande vid EG-medlemskapFörhoppningen är att förhandlingarna om ett svensktEG-medlemskap skall gå smidigt. Vi kan och bör somfullvärdiga medlemmar driva vår egen linje på olikaområden.Ett av målen måste vara att vi slår vakt om dennärhetsprincip som tagit fastare form i och medMaastrichtavtalet. Det innebär att EG endast skall fattabeslut på områden där det är naturligt med ett gemensamtbeslutsfattande.I denna motion har ett mycket begränsat områdeaktualiserats där man går på tvärs mot principen ombeslutsfattande på lägsta möjliga effektiva nivå, förutom attförslaget står i strid mot upplevda realiteter.Regeringen bör därför på alla tänkbara områden verkaför att ''subsidiaritetsprincipen'' får genomslag fullt ut inomEG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att närhetsprincipen skall hävdasäven för del inom EG.