mot · GH02T25 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:38 Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. Inledning och sammanfattningI propositionen föreslås antagande av en postlag,ombildande av till aktiebolaget ,ombildande av Postgirot till , ombildande avaffärsområdet och Kassa till dels ett aktiebolag somhuvudsakligen skall bedriva postverksamhet, dels ettkreditmarknadsbolag, , med uppgift attförmedla krediter, betalningar och finansiella tjänster.Vidare föreslås införande av moms på befordran av brevm.m. samt en rad andra åtgärder som följer av ovannämnda förslag.Vi anser att en väl fungerande postverksamhet har enavgörande betydelse för företagen och de enskildamänniskorna i vårt land. Alla skall ha tillgång tillpostservice på likvärdiga villkor var man än bor och arbetar.Av den anledningen skall postverksamheten bedrivas avstaten.Postens roll som en del av landets totalakommunikationssystem och den stora betydelse som postenhar för strävandena till regional balans i vårt land gör attverksamheten bör drivas i en form som möjliggör ett reelltdemokratiskt inflytande.Av bl.a. dessa skäl avvisar vi regeringens förslag attombilda Posten till ett bolag.Postens verksamhetPostens tjänster utnyttjas av alla som bor och vistas iSverige och det är viktigt att den service som erbjudsmotsvarar användarnas önskemål. Posten har genom egnaundersökningar konstaterat att förtroendet för Posten ärstörre än för något annat serviceföretag i landet. Brev,tidningar och andra försändelser distribueras snabbt ochsäkert över hela landet. Det finns ett omfattande kontorsnätoch en väl utbyggd lantbrevbärarservice.Det service- och kvalitetsmål som riksdag och regeringlagt fast för Postens verksamhet, att en god grundläggandeservice skall ges till såväl stora som små kunder i hela landetoch att i princip alla brev skall komma fram ,uppfylls väl. Andelen brev som når sin adressat från den enadagen till den andra är så stor som 96 %.Trots detta har man kunnat konstatera enförsämring i Postens service, företrädesvis iglesbygdsområdena. Brevlådor töms mera sällan ochtömningstiderna är sådana att avlämnad post blir liggande ibrevlådan hela dagar.Vi lever i en värld där kommunikationsbehovet ochinformationsutbytet ständigt ökar. Det gällerkommunikationerna människor emellan, inom och mellanföretag och mellan företag, enskilda personer ochorganisationer. Sättet att kommunicera förändras dock itakt med utvecklingen av nya elektroniskakommunikationsmedel. hartransaktionerna över disk på postkontoren minskat,betalningsförmedlingen har i stället till stor del tagits överav post- och bankgiro. har ocksåantalet inrikes brevförsändelser minskat bl.a. till förmån förett ökat utnyttjande av telefax och datakommunikation.Till detta kommer att posten är den endaaktören på postmarknaden. Förutom utvecklingen avtelefax och datakommunikation samt människorsförändrade betalningsrutiner har också nya aktörer kommitin på postmarknaden. Det finns flera företagsom distribuerar lättgods och som delar ut tidningar ochreklam. konkurrerar om postens mest lönsammaverksamhet, företagsposten i Stockholm.Översyn av postverksamhetenEn väl fungerande postverksamhet är en väsentlig del avSveriges infrastruktur. Mot bakgrund av de förändringar,bl.a. i konkurrenshänseende, som har skett och somfortfarande sker inom Postens verksamhetsområdenstartade den socialdemokratiska regeringen en översyn avPostens organisation och verksamhet. Syftet var att''utveckla möjligheterna till en bättre tillämpning av bådeföretagsekonomiska och politiska styrmedel'' (1991 årsbudgetproposition). tillväxtpropositionredovisades det då pågående översynsarbetet. Vidare sadesatt ''förutsättningarna för och konsekvenserna av enbolagisering av bör klarläggas inom ramen förett regelverk som lämnar utrymme för samhällspolitiskaåtaganden''. Resultatet av översynen skulle redovisas undervåren 1992. Någon sådan redovisning skedde aldrig.Däremot aviserade den nytillträdda borgerliga regeringenredan i 1992/budgetproposition ett förslag ombolagisering av . I 1993/budgetpropositionbegärde regeringen godkännande avinriktningen mot bolagisering av från den 1januari 1994. Av detta framgår klart att någon analys avfördelar respektive nackdelar med olika associationsformerför Posten inte genomförts.Våra övervägandenEn förändrad verksamhetsform för PostverketPosten utgör, tillsammans med SJ, ,och förutvarande (numera ),kärnan i Kommunikationssverige. Det är institutioner somspelar en avgörande roll för näringslivet, för den enskildamänniskan och för strävandena till regional balans i vårtland. De tjänster som produceras skall vi alla ha tillgång tillpå lika villkor.Den svenska affärsverksformen är unik genom att denger såväl förutsättningar för ett kommersiellt ochmarknadsnära agerande som möjligheter till ett reelltdemokratiskt inflytande över viktiga samhällsfunktioner.Det är ett för oss mycket viktigt skäl till att behållaPostverket som affärsverk. Endast om det kan visas attaffärsverksformen har sådana inbyggda effektivitetsbristeratt det försämrar eller fördyrar samhällsservicen börassociationsformen ändras. Vi har dock inte ännu, vare sig ipostlagsutredningen, i regeringens proposition eller i någraandra sammanhang, blivit presenterade några skäl somövertygat oss om att en bolagisering av skulleleda till förbättringar av verksamheten.Införande av momsMed en bolagisering av följer också attinrikes brev- och tidningsbefordran momsbeläggs. Följdenav detta blir en 25-procentig ökning av portot förprivatpersoner, föreningar m.fl. som inte har möjlighet attlyfta av momsen. Detta kommer att få allvarliga effekter förförenings- och kulturlivet, som har en mycketansträngd ekonomi.Till detta kommer att införande av moms på brev- ochtidningsbefordran skapar konflikt med de europeiskaharmoniseringssträvandena. Postbefordran av annat änpaket är regelmässigt undantagen från skatteplikt iutländska mervärdesskattesystem. Det bör ocksåuppmärksammas att EG:s mervärdesskattedirektivinnehåller ett motsvarande undantag. Om Posten förbliraffärsverk bör ingen tvekan råda om att verksamheten äveni fortsättningen omfattas av skattefrihet.Rikstäckande postserviceRegeringens förslag att avmonopolisera och bolagiseraPostverket medför stor risk för att postservicen kommer attförsämras utanför de största tätorterna i landet därbefordringskostnaderna är högre och befordringsföretagensintresse för etablering är lågt. Kärnverksamheten inomPosten kommer att få bära större kostnader dels genomminskade marknadsandelar i de lönsamma områdena, delsgenom att kostnadsbärarna blir färre.Stordriftsfördelar och korssubventionering mellan olikaverksamheter måste tas tillvara för att uppnå kravet omlikvärdig och rikstäckande postverksamhet över helalandet. Verksamheten behöver också organiseras så attinkomster från t.ex. storstadsområdena kan användas föratt kompensera de högre kostnader som uppstår vidpostbefordran i andra delar av landet.I propositionen konstateras att i kraft av sindominerande ställning bör kunna upprätthålla enrikstäckande postservice till enhetliga avgifter utan särskildersättning från statsbudgeten. Någon analys av dettaställningstagande presenteras inte. Inte heller analyserashur de ekonomiska förutsättningarna för ett sådantåtagande kommer att utvecklas under kommande år.Internationellt samarbeteI propositionen återfinns inte heller någon diskussion omeller analys av i vilken utsträckning en avreglering av densvenska postmarknaden kommer att öppna för de storautländska befordringsföretagen och vad det i sin turkommer att innebära för de svenska företagens möjligheteratt hävda sig på de utländska marknaderna.Vi menar att det finns all anledning att diskutera omSverige som ett litet land skall gå före med avreglering ochöppnande av marknader. Enligt vår uppfattning skallavreglering och ökat tillträde för internationella bolag ske isamarbete med andra länder. I annat fall kommer desvenska företagen att slås ut innan de ens får möjlighetenatt börja konkurrera på andra marknader än den svenska.Bank och KassaI propositionen föreslås att ochKassa ombildas till ett eget dotterbolag med huvudsakliguppgift att bedriva postverksamhet.Det finns anledning att förmoda att Posten kommer attsöka utveckla sin bank- och finansrörelse medan Postenstraditionella verksamhet, postkassaverksamheten samtbrev- och paketbefordran kommer att minska i omfång.Orsakerna till detta är ändrade betalningsrutiner,utveckling av teletekniken och en ökad konkurrens genomflera företags inträde på marknaden.I propositionen föreslås att skall ersättas förden rikstäckande kassaservicen med 300 miljoner kronorper år --1996. Dock saknas en långsiktiganalys av hur kostnadstäckningen för olönsam men församhället viktig verksamhet skall utformas efter år 1996vilket är en stor brist.PostgirotMed sin marknadsandel på av de belopp somförmedlas på den inrikes betalningsmarknaden är Postgirotlandets ledande betalningsförmedlare. Även om de storabetalningsvolymerna till största delen avser transaktionermellan företag och myndigheter är Postgirots verksamhetockså viktig för de enskilda människorna i vårt land.Postgirots ränteintäkter på de statliga betalningarna hargjort det möjligt för Posten att upprätthålla betalnings- ochkassaservice över hela landet, även i glesbygdsområden däringa andra möjligheter till bankservice ochbetalningsförmedling finns.Frågan om avskaffande av Postgirots ensamrätt till destatliga betalningarna har diskuterats avriksdagen i samband med behandlingen av 1992/93 årsbudgetproposition och proposition 1992/93:150, Denekonomiska politiken. Vid båda dessa tillfällen uttaladeriksdagen att en avveckling av Postgirots särställning i detstatliga betalningssystemet måste ske på så sätt att detuppstår konkurrens på lika villkor mellan de olikabetalningsförmedlarna. Ett led i detta är att avtal skallträffas mellan Postgirot och affärsbankerna om att gePostgirot rätt att verkställa betalningar genom debitering påbanklönekonto. Det är därför oacceptabelt att regeringennu väljer att upphäva Postgirots ensamrätt till de statligabetalningarna trots att något avtal mellan Postgirot ochaffärsbankerna ännu inte finns.Enligt vår uppfattning innebär förslagen att upphävaPostgirots ensamrätt till de statliga betalningarna samt attombilda Postgirot till bankaktiebolag en risk för försämradbetalnings- och kassaservice i glesbygd. Dels minskarfinansieringsunderlaget, dels är det främsta målet för ettbolags verksamhet att generera vinst. Ingenting av detta gergoda förutsättningar för att Postgirot i form avbankaktiebolag långsiktigt kommer att bära en del avkostnaderna för olönsam verksamhet.Vi har i olika sammanhang framfört att om Postgirotsensamrätt till de statliga betalningarna skall upphävaskräver detta, förutom tillträde till affärsbankernaslönekonton, utökade verksamhetsförutsättningar förPostgirot. Det finns däremot ingenting som hindrar att denönskade utvidgningen av Postgirotsverksamhetsförutsättningar sker inom den befintligaverksamhetsformen.Av den anledningen avvisar vi nu regeringens förslag attombilda Postgirot till ett bankaktiebolag. böruppdra åt regeringen att återkomma till medförslag till utökade verksamhetsförutsättningar förPostgirot med oförändrad associationsform som garanteraratt även långsiktigt kan upprätthålla enrikstäckande betalningsoch kassaservice.PostlagGenom olika riksdagsbeslut har Postens verksamhetavreglerats och till konkurrerande företag haretablerat sig på postmarknaden, företrädesvis på dess mestgynnsamma delar. Den tekniska utvecklingen har medförtökad användning av elektronisk post och telefax vilketinnebär att Postens traditionella verksamheter minskar iomfattning med minskade inkomster som följd.Detta gör att förutsättningarna för upprätthållandet aven rikstäckande postservice har förändrats.Vi anser att det är en nationell angelägenhet attriksdagens regionala och sociala mål för postverksamhetenkan upprätthållas. I den situation som råder måste därförstaten garantera de medel i form av lagstiftning och annanstyrning som är nödvändiga för att servicemålen skalluppnås. Behovet av en postlag är alltså enligt våruppfattning snarare avhängigt avregleringen avpostmarknaden och konsekvenserna av detta änregeringens förslag till bolagisering av Postverket.Vi delar dock inte regeringens uppfattning att det endastär som skall bära ansvaret för upprätthållandetav Postens regionala och sociala ansvar. Sådana krav börställas på samtliga befordringsföretag som verkar påpostmarknaden.Av den anledningen avvisar vi regeringens förslag tillpostlag. bör uppdra åt regeringen att återkommatill med förslag till en koncessionslagstiftning somställer sådana krav på postdistributörer att en solidariskfinansiering av regionala och sociala kostnader inomsektorn bibehålls. Lagen bör anpassas till att gällaaffärsverksformen.Det demokratiska inflytandetI avsnittet 8.1.2 i propositionen redovisas på vilket sättstatsmakterna skall styra, kontrollera och ges insyn i PostenAB. Av propositionen framgår att en redovisning avverksamheten endast kommer att lämnas isamband med presentationen av de årliga redogörelsernaför de statliga företagen.Riksdagen kommer således nästan helt att sättas åt sidanoch inte ges någon möjlighet att kontrollera hur de avstatsmakterna fastlagda målen för postservice uppfylls. Vihar i andra avsnitt i motionen påtalat Postens avgörandebetydelse för möjligheterna att uppnå regional balans i vårtland. Eftersom bolagiseringen innebär att det demokratiskainflytandet kommer att försvagas är risken stor att deregionala och sociala kraven inte kommer att uppfyllas. Tilldetta kommer att det enligt vår mening är mycketnonchalant mot att i så hög grad som skerminska möjligheterna att följa upp fattade beslut.Vårt ställningstagandeVår syn på postverksamhetens avgörande betydelse förföretagen och de enskilda människorna i vårt land och våruppfattning att alla skall ha tillgång till postservice pålikvärdiga villkor gör att vi anser att postverksamhet skallbedrivas av staten. Olika uttalanden och förslag från dennuvarande regeringen tyder på att den bolagisering avPostverket som föreslås är det första steget mot enprivatisering av postverksamheten. Med detta har nya ochför oss oacceptabla förutsättningar förts in i diskussionenom förändrade associationsformer för såväl posten somövriga affärsverk.Av de skäl som redovisats ovan avvisar vi regeringensförslag att överföra verksamhet till ett statligtägt bolag samt därmed förbundna förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:38 Postlag ochen förändrad verksamhetsform för , m.m.,2. att hos regeringen begär förslag omkoncessionslagstiftning inom postområdet i enlighet medvad som i motionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag om utökadeverksamhetsförutsättningar för Postgirot i enlighet med vadsom i motionen anförts.