mot · GH02T1 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:69 Sjöfartspolitiska åtgärder I propositionen föreslås ett särskilt statsbidrag tillsvenska handelsfartyg som huvudsakligen går i fjärrfart.Bidraget, som är beräknat per kalenderår, består iåterbetalning av inbetald sjömansskatt och bidrag försociala avgifter om . Kostnaden beräknas tillca per år.1988 års riksdagsbeslut om sjöfartspolitiken innebarinledningen till en stabiliseringsperiod för den svenskahandelsflottan. Efter att ha minskat till1988 kunde en försiktig ökning konstateras fram till 1991.I 1991 års regeringsdeklaration slogs fast att ett svensktinternationellt skeppsregister skulle införas. Detta skapadesplittring och oro inom sjöfartsnäringen och medförde attsjöfartsbranschen inte bedömde den svenskasjöfartspolitiken som långsiktig och fast. Näringensbristande förtroende för regeringens sjöfartspolitikresulterade i att utflaggningen startade på nytt, den svenskahandelsflottan har minskat månad för månad, medanregeringen inte kunnat ge sjöfartsnäringen klara besked omde framtida villkoren.I oktober 1992 presenterade regeringen en propositionsom i avvaktan på ett slutligt ställningstagande tillutformningen av den svenska sjöfartspolitiken innehöll ettförslag om sjöfartsstöd för /93.Propositionen innehöll också ett krav på att parterna påsjöarbetsmarknaden skulle visa på åtgärder som minskarrederiernas kostnader med samt på möjligheter till rationaliseringar ochnytänkande så att näringen utvecklas positivt. I annat fallansåg inte kommunikationsministern statliga åtgärder inomsjöfartsnäringen vara motiverade.Men inte heller denna proposition lugnadesjöfartsnäringen. till och med juli 1993avregistrerades 41 lastfartyg från den svenskahandelsflottan.När nu regeringen äntligen har lyckats samla sig till ettförslag kan vi konstatera att även detta saknar långsiktighetoch att detta har noterats av sjöfartsnäringen. Förslaget ären fortsättning av den socialdemokratiska sjöfartspolitikenom än i sämre tappning, bl.a. finns ett antal inbyggda villkorsom är riktade mot de ombordanställdas fackligaorganisationer. Förslaget omfattar endast innevarandebudgetår. När det gäller anslaget för rederistöd /95 begär Kommunikationsdepartementetytterligare redovisning av rationaliseringar och möjligakostnadsminskningar av parterna på sjöarbetsmarknadenför att bedöma om kostnadsutvecklingen är sådan attregeringen anser att fortsatt statligt stöd till sjöfartsnäringenskall vara meningsfullt.Vad sjöfartsnäringen nu behöver är klara och entydigabesked om vad regering och riksdag ställer upp förframtidsutsikter och långsiktiga spelregler försjöfartsbranschen. Investeringskostnaderna i fartyg är såstora att några beslut om investeringar inte tas om interegelverket är långsiktigt. Regelverket bör också ha ettinnehåll som ger näringen möjlighet till framgångsrikkonkurrens.Vi socialdemokrater tycker att det är bra attsjöarbetsmarknadens parter nu kommit överens omrationaliseringar av arbetsorganisationen ombord påfartygen. Rationaliseringar är ett naturligt led inom varjeverksamhet och alla parter måste ta sin del av ansvaret fördetta.De villkor för det statliga stödet som regeringenredovisar i propositionen kan dock i vissa fall motverka ensund utveckling inom sjöfartsnäringen. Propositionstextenkan tolkas så att regeringen anser att stöd skall utgå enbartför den del av besättningen som tillhörsäkerhetsbesättningen. En sådan tolkning skulle heltmotverka tanken på en rationell sjöfart.Minimibemanningen är den absolut lägsta bemanning somkrävs för att få framföra ett fartyg. I rationalitetsbegreppetdäremot ingår det underhåll som den enskilde redareninvesterar i fartyget. Sådant underhåll utförs mestadels avde ombordanställda. Lastägaren ställer också krav påservice i ombordarbetet. Sådan service kan i många fall inteutföras av en ren säkerhetsbemanning. Att kopplarederistödet till minimibemanningen är därför en felsyn ochfår helt felaktiga effekter ur rationaliseringssynpunkt. Motden bakgrunden anser vi att stöd skall utgå till varje fartygklassat i fjärrfart enligt sjömansskattelagen och för hela denbesättning som är mönstrad ombord.Regeringen föreslår en reduktion avsocialförsäkringsavgifterna med 18 procentenhetermotsvarande per årsanställd. Den praktiskahanteringen av detta stöd sker så att den enskildearbetsgivaren levererar in socialförsäkringsavgifterna tillsjömansskattekontoret som i sin tur för över medlen tillRiksförsäkringsverket. Efter att behandlat alla ansökningar utbetalas bidraget slutligeni maj månad. Då har i många fall rederierna måst ligga utemed pengarna vilket innebär enkännbar likviditetspåfrestning. Denna hantering uppfattasav näringen som både kortsiktig och byråkratisk. Riksdagenbör uppdra åt regeringen att göra en översyn av hanteringenav den del av rederistödet som utgörs av bidrag till socialaavgifter. Översynens syfte skall vara att införa ett systemsom innebär att reduktion av avgiften sker i samband medinbetalning av resterande del av socialförsäkringsavgiften.Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen nutycks ha övergivit tanken på inrättande av ett svensktinternationellt skeppsregister. Det innebär att arbetet nukan koncentreras på att forma en långsiktig ochkonkurrenskraftig svensk sjöfartspolitik.Inom EG pågår nu arbetet med att fastställa (har nufastställts) en långsiktig sjöfartspolitik. Det är angeläget attett sådant arbete kommer i gång också i , ochinriktningen bör vara ett närmande till EG:s sjöfartspolitik.Sjöfartsnäringen är viktig för samhällsekonomin. Av densvenska utrikeshandeln på ca transporteras95 % med fartyg. När det gäller inrikes transporter utgörs37 % av det totala godstransportarbetet av sjötransporter.Till detta kommer att KTH har konstaterat att sjöfarten ärdet mest transporteffektiva transportslaget. Medan lastbilmed släp förbrukar 0,55 kwh per transportkilometer ochgodståget 0,20 kwh per transportkilometer förbrukarkustfartyget endast 0,12 kwh per transportkilometer. Vi harinte råd att låta en så viktig faktor i vårt lands näringslivutsättas för den brist på långsiktighet som regeringenspolitik innebär. Regeringen måste senast ibudgetpropositionen 1994/95 lägga förslag till en långsiktigsjöfartspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kopplingen mellan det statligastödet och bemanningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för en långsiktigsjöfartspolitik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av den del avrederistödet som utgörs av bidrag tillsocialförsäkringsavgifterna.