mot · GG02Sk388 · 1993-01-26 00:00:00 — En sänkning med 3procentenheter på lågmomsen ger med 1993 årsprognossiffror ett skattebortfall brutto på ca 3,9 mdr kr ochnetto på ca 3,3 mdr.Vänsterpartiets förslag till skärpningar av beskattningenpå kapitalinkomster och förmögenheter m.m., samt deinkomstförstärkningar som arbetslinje i denekonomiska politiken innebär, kan ge grund för ytterligaresänkningar inom mervärdesskatteområdet /95.6.2 Skatt på tobak samt spritdrycker och vinFolkhälsoskäl talar för en kraftig beskattning av dessaprodukter. Tobaksskatten har också höjts mycketkraftigt.Regeringen aviserar i finansplanen höjningar av skattenpå spritdrycker. Se finansplanen bilaga 1 sid. 46: ''Skattenpå starkare alkoholhaltiga drycker höjs så att priset på dessadrycker anpassas till KPI-utvecklingen för varor ochtjänster i allmänhet. ''stödjer en inriktning för högre skatt påalkohol. Skatten på sprit och vin bör höjas med minst 5 %.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Om försäljningsvolymen skulle förbli densammaefter en sådan höjning så skulle intäkterna stiga med ca 450mkr. Det kan dock antas att en prishöjning kan leda till enminskad försäljning. Skattenettot av en höjning på ellermer är därför svårbedömd.6.3 Energi- och miljöskatterEn uthållig utveckling kräver att produktion ochkonsumtion styrs i banor som gynnar hushållning medenergi och naturresurser. förespråkar ettaktivt användande av skatt på energi och miljöavgifter föratt skapa ett samhälle i ekologisk balans.I avvaktan på ''kretsloppspropositionen'' ställer inteVänsterpartiet några samlade förslag angåendemiljörelaterade skatter och avgifter. Vi avser att återkommatill dessa frågor i samband med ''kretsloppspropositionen''.På förslag av regeringen i kompletteringspropositionen1992, prop. 1991/92:150, beslöt att sänkaindustrins energiskatter mycket kraftigt från den 1 januari1993. Beslutet innebär att industrin befrias från energiskattpå bränslen och el. Koldioxidskatten för industrinfastställdes till en fjärdedel av den allmänna nivån.Skattesänkningarna skall enligt regeringen ge upphov till ettskattebortfall på ca 4 mdr kr.Vänsterpartiet gick emot de kraftiga skattesänkningarnaför industrins energiförbrukning. En uthållig industripolitikkan inte bygga på att industrin skall stimuleras med lågapriser på el eller andra energikällor. Det är riktigt att desvenska energiskatterna för industrin var höga men dettakompenserades av att de svenska elpriserna var och ärmycket låga vid en internationell jämförelse.I systemet fanns också en takregel som innebar attskatteuttaget för industrins energiskatter inte kunde blihögre än av produktionsvärdet. Regeringen hade dessutommöjlighet att genom särskilt beslut sätta ner taket till för särskilt energikrävande industri. Detta tak finnsfortfarande kvar för företagens koldioxidskatter.Industrins energiskatter bör återställas. Detta måste skepå ett sätt som inte kortsiktigt försvårar en förstärkning avden svenska industriproduktionen. Genom devalveringenhar exportindustrins konkurrenskraft förstärkts med mellan15 och . Detta ger utrymme för vissa återställningar avenergibeskattningen på industrin /94.Sänkningen för industrin skulle enligt beslutfinansieras via höjda energiskatter för hushållen. Hushållenskulle i sin tur kompenseras via sänkt moms. Hushållen fårgenom beslut att inte sänka den generellamomsen, och beslutet att höja den reducerade momsen till21 % inte denna kompensation. Till de höjdaenergiskatterna för hushållen kommer dessutom beslutetatt höja bensinskatten mycket kraftigt.Vänsterpartiet ser det som nödvändigt att ökaskatteuttaget på energi och konsumtion, som påverkarmiljön i negativ riktning. Sådana höjningar måste dock sesi ett fördelningspolitiskt sammanhang, och hushåll med lågainkomster bör kompenseras t.ex. genom sänkt moms ellerinkomstförstärkningar. förslag om sänktmatmoms och nej till neddragningar av socialatrygghetssystem skall bl.a. ses i detta perspektiv.Vänsterpartiet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts angående behovet avett ökat skatteuttag på miljöskadlig produktion ochkonsumtion. Detta innebär bl.a. ökade skatter på t.ex.koldioxid, kväve och svavel. Andra åtgärder är t.ex.avgifter på klorerade organiska ämnen, på arsenik ochkrom, förpackningar och osorterat avfall, /94För /94 föreslår attenergiskatterna höjs så att inkomsterna ökar med 2,5 mdrkr.Skatteuttaget på industrins energikonsumtion återställsdelvis. Totalt bör den ökade skattebelastningen på industrinunder /94 ge skatteinkomster på 1,5 mdr. kr.Detta kan ske genom att industrin åter får erlägga skattpå elektrisk kraft, och genom att höja industrinskoldioxidskatt till hälften av den allmänna nivån. För de fallen sådan ökning skulle innebära en för snabb ökning avskattebelastningen på enskilda företag, kan det övervägasatt sätta ner taket för det samlade energiskatteuttaget till0,6 %.Riksdagen bör begära förslag från regeringen tillåterställd energibeskattning för industriell produktion ienlighet med vad som anförts i motionen.Vänsterpartiet föreslår vidare att skattesatsen förproduktion av elektrisk kraft höjs i genomsnitt med ,dvs. från till , per kWh. Detta ger eninkomstförstärkning på 1 miljard kr.Höjningen bör läggas ut så att den blir större för den elsom produceras från kärnkraftverk. Detta kan ske genomatt höja den skatt på per kWh som utgår påkärnkraftsel. För /94 beräknas skatten ge140 mkr. föreslår att skatten höjs till 0,6 öreper kWh. Detta torde ge ca . Under dennaförutsättning kan den allmänna energiskattehöjningen om1,per kWh reduceras i motsvarande grad.Riksdagen bör begära förslag från regeringen till höjdskatt på elektrisk kraft i enlighet med vad som anförts imotionen.6.4 Skatt på annonser och reklamReklamskatt utgår på annonser och reklam. Skatten är för annons i allmän nyhetstidning, annars 11 %.Annonsskatten beräknas ge i intäkter /94.Reklamskatt utgår däremot t.ex. inte på reklam i TV,där företaget i stället betalar en koncessionsavgift för rättenatt sända markbundna sändningar med reklam. Frågan omskatt på radioreklam är oklar.Reklamskatten har utretts bl.a. av''reklamskatteutredningen'' SOU 1988:17. Den hastigtförändrade mediasituationen gör det nödvändigt attsnabbutreda frågan ytterligare.Vänsterpartiet anser att reklamskatten kan höjas ochbreddas t.ex. även till TV-kanaler med rätt att sändareklam. En snabbutredning för detta syfte bör tillsättas. Idirektiven skall ingå att lägga förslag så att intäkterna ökarmed . Detta torde var möjligt bl.a. genom attbredda reklamskatten till nya media. bör geregeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om fysiska personersinkomstskatt och grundavdrag under inkomståret 1994enligt vad i motionen anförts,2. att för beslutar om i skatt på avkastning av privata pensionsförsäkringar,3. att för beslutar om i skattesats för avkastning på kapitalförsäkring,överskott i värdepappersfond, sparande i allemansfond,reavinstbeskattning av aktier och andelar i handelsbolag,4. att för beslutar om ettavdragstak för bruttoräntor överstigande ,5. att , vid avslag på yrkande 4, beslutar attinföra avdragsbegränsning för ränteavdrag enligt de reglersom gällde före beslut med anledning avregeringens proposition 1991/92:60,6. att hos regeringen begär att en utredning omden effektiva bolagsskatten tillsätts enligt vad i motionenanförts i avsnitt 3.3,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den samladeföretagsbeskattningen i avsnitt 3.3,8. att beslutar höja arbetsgivaravgiften med treprocentenheter från ,19. att hos regeringen begär att en utredning omfastighetsskatten tillsätts enligt vad i motionen anförts iavsnitt 5.1,10. att för beslutar om skattför kommersiella lokaler,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lindringar ifastighetsbeskattningen av kommersiella lokaler,12. att beslutar att ej avskaffaförmögenhetsskatten,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reformeradförmögenhetsbeskattning i avsnitt 5.2,14. att beslutar att införa en progressivförmögenhetsbeskattning enligt vad som anförts i motioneni avsnitt 5.2,15. att beslutar att skatteskalan för arvs- ochgåvoskatt återställs till vad som gällde före beslutet medanledning av proposition 1991/92:60,16. att beslutar höja stämpelskatten till 1,,17. att beslutar sänka den reducerademomsnivån till från ,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre skatt på alkohol enligt vadsom anförts i motionen i avsnitt 6.2,19. att hos regeringen begär förslag tillåterställd energibeskattning för industriell produktion ienlighet med vad i motionen anförts i avsnitt 6.3,20. att hos regeringen begär förslag till höjdskatt på elektrisk kraft i enlighet med vad i motionen anförtsi avsnitt 6.3,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatt på annonser och reklam iavsnitt 6.4.