ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr260 · 1993-01-26 00:00:00 — är internationellt känt för förnämligtkonsthantverk och design -- det gäller såväl glas ochkeramik som möbler. Många svenska museer har samlingarinom detta område varav i är detmest täckande.Nu framförs önskemål om att borde ha ettformmuseum. Vi hävdar att det redan finns ett utmärktmuseum för konsthantverk och design, nämligen Röhsskamuseet som har den största samlingen inriktad påformhistoria och design. Däremot är samordningen avaktiviteterna i landet inom formsektorn otillräcklig.I stället för att lägga denna uppgift på ett nytt museumi borde man inte minst ur ekonomisk synpunktutnyttja ett redan befintligt museum. Förutom deförnämliga samlingarna på så finns ävenetablerat samarbete mellan museet och Högskolan förDesign och Konsthantverk.Staten belastas av ökade kostnader för Kungl.myntkabinettet genom att detta planeras få nya lokaler påSlottsbacken i . i årövertar staten av kostnaderna för iStockholm.Statliga museer måste inte ligga i huvudstaden -- specielltinte när de mest omfattande samlingarna inom ett områdefinns på annan plats.En samverkan mellan staten och , t.ex. iform av stiftelse, skulle kunna ge i uppdragatt samordna landets designintressen. Det skulle innebäraett effektivt utnyttjande av befintliga resurser.Visserligen kommer en parlamentarisk utredningrörande de kulturpolitiska målen att göras och den i dennamotion aktualiserade frågan skulle kunna behandlas där.Motioner från förra hänvisades till utredningen.Men eftersom det kan ta tid innan den blir klar ochdiskussioner och förberedelser för ett formmuseum iStockholm pågår, så vore det av vikt att redan nutar ställning till denna fråga och ger regeringen det tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att museetutses som ansvarigt för samordning vad gällerkonsthantverk och design.
mot · GG02Kr261 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett nationellt glasmuseum i Frågan om ett glasmuseum i har varit föremål förmånga motioner i riksdagen.Kulturutskottet har avslagit motionerna och bl.a. hänvisattill att man ej är beredd att tillstyrka några ytterligareansvarsmuseer, ej heller klassificera på Museum som ett riksmuseumeller basmuseum. Dock redovisade kulturutskottet enmycket positiv syn på /Växjöglasmuseum med dess vilja och erkända kompetens attinom detta speciella ämnesområde ta ansvar för en för helariket omfattande insamling.Vidare ansåg utskottet att , genom sinmångåriga insamlings- och dokumentationsverksamhet påglasområdet, tagit ett sådant ansvar att det gagnatmuseiväsendet i övriga landet.Det borde vara ensjälvklarhet att lägga ett nationellt glasmuseum i det s.k.glasriket, där glashanteringen har traditioner genom mångaårhundraden. Ett glasets museum skall inte ligga i enstorstad utan i den bygd där glaset producerats. ärglasrikets centrum.I finns Glasforskningsinstitutetmed vetenskaplig teknisk expertis.Högskolan i haringenjörsutbildning. En utbyggnad bl.a. med en professur iglasforskning är ett starkt önskemål.Turismen tillglasriket är omfattande. Ett glasmuseum med nationellstatus skulle ytterligare stärka turismen.Internationellakontakter för glasutställningar finns redan.Trots alla dessa starka argument har frågan förhalats.Vi anser det nu vara hög tid att föra frågan vidare.I första hand så att uttalar att ett nationelltglasmuseum inrättas i som ett samverkansmuseummed Statens konstmuseum i och att regeringenger i uppdrag att verka för att ett sådantmuseum kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nationellt glasmuseum iVäxjö.
mot · GG02Kr262 · 1993-01-26 00:00:00 — Den glasindustrin i vårt land ligger mycketkoncentrerad till fyra kommuner med tyngdpunkten förlagdtill län. Flera hundratusen både in- och utländskaturister besöker glasbruken för att se det finahantverk som utövas där. I finns också en glas-skola med riksintag.Glasbruksnäringen har mycket stor betydelse för deberörda kommunerna. I många av bruksorterna, därglasbruken finns, är de ofta den enda industrin på orten.Den glasindustrin har haft en mycket brautveckling , mycket tack vare detglasbruksstöd som den centerledda regeringen initierade1981. Skickliga formgivare och framgångsrikmarknadsföring har gjort glasbruken också internationelltkända, inte minst i USA.Tanken att grunda ett glasmuseum i detta glasrike harväxt sig allt starkare. Regionalekonomiska kommitténuttalade sig i sitt åtgärdsprogram för ett glasmuseum i östraSmåland. kommun har aktivt arbetat med frågan omett statligt glasmuseum förlagt till kommunen. Detankegångar som härvid förts fram är ett glasmuseum, därutöver glaset också visas glasbruksmiljöer och framställningav glas.Det är viktigt att sprida de statliga kultursatsningarnaöver landet. Ett glasmuseum i tillkommet med hjälpav statliga kulturpengar och i samarbete med kommun ochlän skulle vara en regionalpolitiskt mycket betydelsefullinsats i sydöstra . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett glasmuseum iNybro kommun.
mot · GG02Kr264 · 1993-01-26 00:00:00 — Bidrag till regionala museer Bidragen till länsmuseerna är i sin konstruktionkopplade till antalet tjänster på museerna. Det är av vikt attde regionala museerna har möjlighet att självständigtbesluta om verksamhetens inriktning och innehåll.Museernas huvudman får därvid bättre möjligheter att i ettregionalt perspektiv bedöma hur statsbidraget skalldisponeras för att uppnå bästa möjliga och intressantaverksamhet.Statsbidraget utgår av grundbeloppetsom f.n. är . Ursprungligen beräknades dettagrundbelopp utgöra genomsnittet av en lön. täckerdetta grundbelopp endast ca 1/3 av kostnaderna för entjänst. Statsbidrag utgår således inte om inte huvudmännenfrån sin sida garanterar de övriga 2/3 av kostnaderna.Det är viktigt att konstatera att ett ökat antal tjänsterinte i sig är någon lämplig mätare på museiverksamhetensutveckling. Därför är det mycket angeläget att museernafritt får disponera över statsbidragen och tillsammans medhuvudmännen planera och utföra sin verksamhet i storfrihet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragsbestämmelserna förde regionala museerna.
mot · GG02Kr265 · 1993-01-26 00:00:00 — I finns ett länsmuseum, Kristianstadslänsmuseum. Därutöver erhåller Kulturen i ochMalmö museer statligt stöd ur posten Bidrag till regionalamuseer utan att formellt vara länsmuseer. Däremotuppfyller de kravet att också få bidrag frånlandstingskommun eller kommun.I har förekommit diskussioner omden regionala organisationen. De två kommunförbundenoch landstingen har gjort gemensamma uttalanden ombehovet av en översyn av den nuvarande strukturen, olikaorganisationer har utrett och föreslagit olika former förregionalt samarbete i mer eller mindre organiserad form.Vägverket arbetar numera som en region, omfattande helaSkåne.Ändå är det förmodligen långt till en övergripanderegional reform som skulle göra till ett län eller medett regionparlament. bör man inom olikaområden överväga vilka vinster man skulle kunna göra påjust detta område av att skapa gemensamma organ.Ett sådant område är länsmuseerna. Här finns mångaberöringspunkter och goda möjligheter till samordning.Förslagsvis bör en utredning tillsättas med uppgift att seöver de formella möjligheterna att i en organisation inordnaKristianstads länsmuseum och hela eller delar avverksamheten vid Kulturen i , museer ochFredriksdalsdelen av museet i Helsingborg.Kulturministern förutskickar i budgetpropositionen enöversyn av verksamhetsmål och organisatoriska strukturerpå museiområdet. Att i det sammanhanget också beröramöjligheten att skapa en länsmuseiorganisation somomfattar hela vore framsynt och skulle kunna gepositiva effekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att skapa enlänsmuseiorganisation för hela .
mot · GG02Kr267 · 1993-01-26 00:00:00 — SVAR, Svensk arkivinformation i , sysselsättertotalt 108 personer i bl.a. , , Sandslån,och . I flera fall är SVAR dendominerande arbetsgivaren på de orter där SVAR äretablerad.Förutom det betydelsefulla arbete som SVAR utför ärsom synes verksamheten av mycket stor betydelse försysselsättningen i inlandet. SVAR har 28 anställdafinansierade med lönebidragsmedel, och planerar för enutökning av lönebidragsanställda med 12 personer.Utökningen har sin grund i ett övertag av personal frånSamhall i främst och , samt en planeradutökning av verksamheten i anslutning till nybyggnad förRamsele ForskarCentrum.För att möjliggöra utökningen behövs ett påslag med utöver vad kulturministern föreslagit iersättning till länsarbetsnämnderna för bidragsmedel. Denbärande idén för satsningen på en nybyggnad förForskarCentrum i är bl.a. att genom modernmultimediateknik och forskarsalar m.m. levandegöra vårtförflutna som det avspeglas i arkivmaterial för olikasamhällsgrupper. SVAR planerar inledningsvis några extraangelägna bildspel i syfte att levandegöra arkivmaterial,nämligen:Från kommunionlängd till modernfolkbokföring Från Hansan till , och vad detbetytt för vårt lands utveckling och välstånd Den svenskatingslagen som speglar rättsstatens framväxt Vi flyddevårt land -- svensk emigrationFör detta ändamål bör anvisas för /94.En annan insats av betydelse för SVAR:s utveckling ärbehovet av att anställa en marknads- och ekonomichef, beräknad kostnad av , inklusive resor.SVAR är dessutom i behov av att genomföra ett planeratledarutvecklingsprogram för ca 35 medarbetare, till enberäknad kostnad av 800 000 kronor.Tidigare har framförts angelägenheten att enparlamentariskt tillsatt kommitté, förstärkt med experteroch företrädare för kulturinstitutioner ochkulturvårdsföretag, tillsätts med uppgift att genomföra enöversyn av kulturvårdsföretagen avseende arbetsuppgifter,organisation, huvudmannaskap och mer långsiktigfinansiering m.m.Trots det arbete som utförts av den interdepartementalaarbetsgruppen, kvarstår behovet av en parlamentariskkommitté som får i uppdrag att skyndsamt utföra denöversyn som föreslogs i en motion till förra . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsinsatser för Svenskarkivinformation i , SVAR.
mot · GG02Kr268 · 1993-01-26 00:00:00 — Den professionella filmproduktionen i vårt land är sedandecennier koncentrerad till . Möjligheterna förfilmare att finansiera sina projekt och därmed kunna arbetautanför är mycket små. Det är nu dags att enändring kommer till stånd så att filmare får möjlighet attyrkesmässigt arbeta i den kulturella och geografiska miljösom är filmarens egen.Under 1970- och 1980-talet var stödet till regionalakulturinstitutioner en viktig del av den statligakulturpolitiken. Det statliga stödet var dessutom avavgörande betydelse för regionernas egna satsningar påkultur. Regionala kulturpolitiska insatser ses numera somsjälvklara och viktiga delar av den samlade kulturpolitiken.Det finns nu skäl att även den statliga filmpolitiken tar siktepå insatser på regional nivå.På flera olika håll i landet pågår för närvarandediskussioner om regionala satsningar även på filmensområde. Avsaknaden av en statlig filmpolitik som äveninnefattar satsningar på regional nivå har dock motverkatatt diskussionerna lett fram till konkreta förslag ochinsatser. Ett undantag är , där bildandet avFilmpool Nord är ett konkret uttryck för en regionaltbaserad filmproduktion.Även i finns nu långt framskridna planerpå att vidareutveckla befintlig mediaverkstad till ettregionalt filmcentrum. produceras i Jämtlandslän en hel del film av enskilda filmare ochproduktionsbolag. Regionala företrädare som länsstyrelse,, länsarbetsnämnden och SverigesTelevision i är beredda att delta i uppbyggnadenav ett regionalt filmcentrum. En statlig filmpolitik somstöder regionala filmcentrum skulle naturligtvis ge dettaprojekt en positiv utvecklingskraft.I samband med att behandlade regeringensproposition /93:10 om film- och videoavtalet ochstatens stöd till filmkulturell verksamhet uttalades att ''detär angeläget att det finns goda förutsättningar förfilmproduktion i regioner utanför ''. Dettauttalande följdes däremot inte upp i något beslut om att geförutsättningar för en sådan regional filmproduktion. Motbakgrund av vad som ovan anförts vill vi betona vikten avatt medel särskilt avsätts för regional filmproduktion.Den passiva hållning som präglar beslut idenna fråga svarar inte mot det faktiska behov av ochintresse för regional filmproduktion som finns runt om ilandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till regionalfilmproduktion.
mot · GG02Kr270 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbudet av radio och television till utvecklingsstörda Utvecklingsstörda personer är i högre grad än andramänniskor beroende av TV och radio sominformationskanaler. Detta beror på att i självahandikappet, utvecklingsstörningen, ligger att de allra flestahar stora läs- och skrivsvårigheter. En del utvecklingsstördapersoner lär sig aldrig att läsa och skriva. Det är också såatt den som är utvecklingsstörd har svårt att förstå abstraktabegrepp.Trots detta handikapp är vuxna utvecklingsstörda ocksåvuxna människor som lever i samhället. Människor som harförväntningar och förhoppningar på sina liv. Människorsom det ställs krav på. Därför behöver vuxnautvecklingsstörda radio och TV i allra högsta grad. Genomljud och bild kan de få information och underhållning på ettlättillgängligt och fungerande sätt.Trots samarbete och avtal om handikappfrågor finns detstora brister i utbudet av program för utvecklingsstörda.Den nuvarande situationen med upplösning av och fristående nya TV-kanaler ger inte någraförhoppningar om förbättringar inom detta område.Med den handikappolitik som förs i omintegrering av handikappade i samhället samt allas likavärde, borde det vara ett minimikrav att utvecklingsstördafår tillgång till regelbundna och behovsanpassadenyhetsprogram i såväl radio som TV. Dessutom måste det iövrig verksamhet finnas ett regelbundet utbud av lämpligaprogram. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar för TV- ochradioproduktion för utvecklingsstörda,2. att hos regeringen begär att regionala ochlokala nyheter för utvecklingsstörda inom radio och TVskall befrämjas på lämpligt sätt.
mot · GG02Kr271 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt pressuppgifter har så många som 480.000 hushållinte betalat sin TV-avgift. Redan detta ger anledning till attifrågasätta det nuvarande systemet att finansiera våra publicservice-företag på mediasidan. Sannolikt kommer intebilden att förändras till det bättre efter den höjning av TV-avgiften, som beslutades av riksdagen.Årsavgiften för TV-innehav uppgår nu till 1.404 kronor.Orsakerna till att så många inte betalar TV-avgiften kansjälvfallet variera. I de kärva ekonomiska tider, som månganu upplever, uppfattas sannolikt inte TV-avgiften som enräkning som bör prioriteras för betalning. Andra återigenanlägger måhända en principiell syn på frågan. De ser intepå någon av kanaler -- kanskeuppskattar de inte programmen -- utan föredrar att se påandra av de många kanaler, som står till buds. De kan dåinte heller förstå varför de skall betala för en produkt, somde inte är intresserade av och inte heller utnyttjar.Allt eftersom tekniken utvecklas och allt fler får tillgångtill många olika TV-kanaler kommer sannolikt dennautveckling att intensifieras. Det kan förutspås, att antaletmänniskor, som inte betalar sin TV-avgift, kommer att ökakraftigt -- avgiften är redan nu så hög, att denför många känns som en belastning. I den situationen finnsdet två alternativ. Det ena är att införa sanktioner mot detredskande, som är så kännbara att de föredrar att betala.Det förutsätter i sin tur en omfattande kontroll- ochadministrationsapparat, som blir alltför dyr och ej hellerkommer att accepteras av medborgarna. Många minnsfortfarande det ''kineseri'', som en gång förknippades medinnehav av bilradio, då en sådan krävde en särskild avgift.Den vägen är alltså inte framkomlig. Det andra alternativetär helt enkelt att avskaffa den särskilda TV-avgiften.I det senare fallet uppstår självfallet problem medfinansieringen. Den naturliga lösningen är en finansieringöver statsbudgeten utan de särskilda inkomster som TV-avgiften ger. Det i sin tur kan leda till krav på att publicservice-företagen och Radiobantas. I stället för två TV-kanaler kan det räcka med en --utbudet är redan stort ändå. Eller också kan den ena avkanalerna säljas till privata intressen. Detsamma gällerradions utbud. Införandet av den privata lokalradion kanväntas minska intresset för . En hel del avdess verksamhet bör kunna föras över till vanligakommersiella bolag. Intet hinder bör finnas förrikstäckande privata radiobolag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ochförslag till finansiering av public service-företagen inom radio och television, varvid förutsätts attden nuvarande TV-avgiften avskaffas.
mot · GG02Kr274 · 1993-01-26 00:00:00 — Ansvaret för representation vid ICCROM in (ICCROM) samordnar på uppdrag, forskning,kunskapsuppbyggnad och metodutveckling, när det gällerkulturmiljövård. representant i samarbetet medICCROM kommer från ().Tidigare kanske detta var naturligt, dels med tanke påRAÄ:s traditionella roll, dels med hänsyn till detförhållandet att högre utbildning och forskning inomkulturvårdens ämnesområde inte hade organiseratssystematiskt.Efter tillkomsten av en vidGöteborgs universitet med dess sammanhängandeutbildningar bebyggelseantikvarisk linje, konservatorslinje(båda omvandlas till sammanhängande utbildningsprogramfr o m 93/94), påbyggnadsutbildning i museivetenskap samtforskarutbildning i det samlade ämnesområdet kulturvårdhar förutsättningarna ändrats. Vidare finns det ytterligarenågra högskoleinstitutioner i landet med vissa friståendekurser inom eller anknytande till detta kunskapsfält.Härigenom finns numera i en institutionell basför internationell samverkan i ett globalt nätverk medberörda högre utbildningar och forskningsinstitutioner, somkontinuerligt samarbetar rörande kunskapsutvecklingeninom berörda discipliner (främst Conservation, Museologyoch vissa specialdiscipliner). en aktiv roll i dessa internationella nätverk.Jag anser därför att ansvaret för representationvid ICCROM skall överföras från tillUtbildningsdepartementet. Dessutom bör Göteborgsuniversitet ges i uppdrag att ansvara för Sverigesspetsfunktion i fråga om forskning och högre utbildninggentemot ICCROM. Detta bör ske genom att universitetetges i uppdrag att representera i ICCROM:s GeneralAssembly.De övriga deltagarnas organisationer lyder under sittlands utbildningsdepartement. Enligt min mening finns ingasärskilda skäl till att vi i skulle skilja oss från detta.För övrigt är RAÄ numera, i princip, en renodladförvaltningsmyndighet, och genom avskärningen frånVitterhetsakademin har RAÄ inte längre rollen av ett ''lärtverk''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvaret för Sverigesrepresentation vid ICCROM bör lyftas över frånKulturdepartementet till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör gesi uppdrag att, eventuellt i förening med andrauniversitet/högskolor, ansvara för spetsfunktion ifråga om forskning och högre utbildning gentemotICCROM genom att representera i dess GeneralAssembly.
mot · GG02Kr275 · 1993-01-26 00:00:00 — Konstbildningen är ett eftersatt område i vårt land.Konstbildande insatser behöver förstärkas och utvecklas.En organisation som har en konstbildande verksamhet somett av sina huvudmål är den nystartade organisationenFolkrörelsernas -- som bl.a. på grund avdet rådande samhällsekonomiska läget tvingades att begäraden centrala verksamheten i konkurs -- hade somövergripande målsättning att verka för ökat konstintresseoch ökad förståelse för god konst. Man har under årenbyggt upp en bred konstbildande verksamhet, som bör tastill vara och vidareutvecklas. Under de år somKonstfrämjandet verkat har man utvecklat kontaktytor ocharbetsformer över hela landet. harKonstfrämjandet arbetat med att decentraliseraverksamheten. då riksförbundet begärdes ikonkurs fanns det 20 distriktsorganisationer.Nedläggningen av riksorganisationen har ställt distrikteninför omedelbara problem. Genom att statsbidrag intelängre utgår till verksamheten har man t.ex. förloratmöjligheten att arbeta med kulturpolitiska utgångspunkteristället för kommersiella. Ett fortsatt statsbidrag tillkonstfrämjandeverksamheten måste därför bedömasnödvändigt för att ett mångårigt kulturpolitiskt arbete skallkunna fortsätta. Omvänt riskerar de nu verksammadistrikten att inte klara av att fortsätta sitt arbete.Konstfrämjandets konkurs behöver alltså inte betyda attkonstfrämjandeverksamheten i landet upphör. Genom dentidigare nämnda decentraliseringen kan verksamheten levavidare och utvecklas i stora delar av landet. Ca 15 av 20distrikt arbetar vidare. I distrikten ingår ca 500 regionala folkrörelseorganisationer. Utöver denutställningsverksamhet och den studieverksamhet som dekvarvarande distrikten organiserar förmedlar deuppskattningsvis 7 000--8 000 bilder av såväl centraltsom regionalt verksamma konstnärer. Härigenom utgör debåde betydelsefulla alternativ och komplement till deprivata konstgallerierna och viktiga kontaktytor mellanallmänheten och de yrkesverksamma bildkonstnärerna.Vi menar att det är av största vikt att FolkrörelsernasKonstfrämjande, format av distrikten med tanke att svaraför samordning och service till distrikten och att främja ochstödja deras konstbildande verksamhet, behöver allt stöd.Det är rimligt att Folkrörelsernas Konstfrämjande erhållerstatsbidrag på samma sätt som liknande verksamhet fåtttidigare. bör ges ekonomiskt utrymmeför att stödja en fortsatt konstbildande verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till FolkrörelsernasKonstfrämjande.
mot · GG02Kr276 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är av stor vikt att öka insatserna för att barn ochungdomar än mer aktivt ska kunna deltaga i kulturlivet.För att förstå det liv vi lever, måste man känna tillsin historia, nutidens kultur och varifrån traditionernakommer. Möjlighet att upptäcka museer, teatrar,utställnings- och musikarrangemang är därför av oerhörtstor vikt.I dag måste många ungdomar och skolbarn avekonomiska skäl avstå från t.ex. museibesök vilket ärmycket olyckligt.Ett sätt att råda bot på detta kan vara att instifta någonform av kulturpass som berättigar till gratis inträde ellerrabatt på inträde till museer, teatrar osv. Ungdomarna skakunna använda kulturpasset både i skolundervisning ochtillsammans med föräldrarna.Det är hög tid att extra satsningar görs för att främjabarns och ungdomars rätt till kultur vilket regeringen har ettansvar för. Därför bör regeringen återkomma med förslagom hur en samordning mellan kommuner, landsting och statkan ske i dessa frågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''kulturpass'' för barn ochungdom vid besök på museum m.m.