mot · GG02Jo250 · 1993-01-26 00:00:00 — Jordbruket i är med sina ca 5.000 företag,120.000 ha åker och omfattande djurproduktion en mycketviktig del av det halländska näringslivet och har storbetydelse för ekonomi och sysselsättning även utanför detegentliga jordbruket.Regeringens förslag om en anpassning av jordbruketsförutsättningar till vad som gäller inom EG anger rättfärdriktning, men i några avseenden måste de förbättras omde skall ge avsedd effekt. Det är ett nationellt intresse attsvenskt jordbruk utvecklas och i konkurrens medjordbruket i övriga kan producera MAT AVHÖGSTA KVALITÉ TILL SVENSKAKONSUMENTER.15-procentsregeln slår ut familjejordbrukOmställningsarealen i är ca 60.000 ha. Omställdareal är ca 13.000 ha, dvs. Den föreslagnaregeln om i omställning kommer trots detta att drabbamånga familjejordbruk med djurproduktion mycket hårt.En del av den åker som de behöver för att producera egetdjurfoder tvingas de att lägga i omställning/träda och medde obefintliga marginaler som finns i djurproduktionenkan detta bringa företaget på obestånd. Detta är en orimligkonsekvens, som tydligen inte varit förutsedd närregeringen lagt förslaget.I dag importerar foderspannmål från övrigaSverige motsvarande skörden från 20.000--30.000 ha åker.Detta är ett starkt argument för att att inte tvinga framytterligare omställningsareal på djurgårdarna i . 15-procentsregeln bör slopas. Några tvingande krav påytterligare omställning bör ej ställas.Omställningsareal måste bli EG-trädaRegeringens målsättning är att svenskt jordbruk i förtidskall anpassas till EG. Det tror jag är en riktig målsättningoch den bör då omsättas i handling. Den svenskaomställningsarealen bör göras likvärd EG:s trädesareal medförslagsvis följande övergångsbestämmelser. Omställd arealmåste ligga i ''fast'' träda elleranvändas för alternativ odling. Efter omställningstidensutgång gäller fullt ut för dennaareal såväl som övrig svensk . På detta sätt bör allrisk för att omställningsarealen skall räknas bort från EG:såkerareal avseende arealbidrag vara borta.Självklart är det angeläget att så stor del avomställningsarealen som möjligt under omställningstidenöverförs till odling som innebär varaktig omställning.Förutsättningen för varaktig omställning är att det finnslönsamma alternativ.Rapsdiesel ett miljövänligt och konkurrenskraftigtbränsleNär kilometerskatten ersätts med dieselskattså kommer rapsolja att vara ett även ekonomiskt intressantdrivmedel. I första hand som väsentlig del av bränslet, somi t ex scafibränslet. Även ren rapsdiesel får väsentligtförbättrad konkurrenskraft. En del omställningsareal börvaraktigt kunna användas för rapsodling tilldrivmedelsproduktion. En sådan utveckling bör främjas.Svensk drivmedelsetanol ett realistiskt alternativEkonomin för svensk drivmedelsetanol har varittveksam. I konkurrens med dagens bensinpriser är etanolproducerad på svensk spannmål klart lönsam. Däremot ärkonkurrensen med importerad starkt subventioneradvinetanol fortfarande besvärande, men efterhand somlåginblandningen i bensin kommer att öka så minskar denkonkurrensen. En storskalig etanolfabrik bör varaföretagsekonomiskt möjlig och komma till stånd så snabbtsom möjligt.Ökad användning av förädlade biobränslenNär det gäller bostadsuppvärmning i mellanklassen, d vs de bostäder som finns mellan småhus och fjärrvärme, såhar biobränslena fått en förbättrad konkurrenskraft. Det äri första hand förädlade biobränslen i form av trämjöl,pellets och briketter som är av intresse. Rörflen äråkergröda som kan ingå som råvara för produktion avbriketter och pellets. Energiskog är också enutomordentligt fin råvara. är det ekonomiskt möjligtatt ersätta den större delen av oljan i ''mellanklassen'' medbiobränslen. I nuvarande sysselsättningsläge är det ocksålönsamt att stimulera detta för att öka sysselsättningensamtidigt som värdefulla framtidsinvesteringar görs.Investeringar som även långsiktigt ger fler arbetstillfällen ibränsleproduktion och drift av eldningsanläggningar,förbättrar miljön och stärker den svenska handelsbalansengenom minskad import av olja.Arealbidraget bör ökasEtt mer EG-anpassat arealbidrag än de 700 som föreslåsi propositionen är angeläget. Det är klart att med ett mycketstort budgetunderskott är det svårt att skaffa pengar tillökade arealbidrag. är det långsiktigt av störstabetydelse att svenskt jordbruk kan utvecklas på ungefärsamma villkor som jordbruket i EG. Att underövergångstiden slå ut bra svenskt jordbruk blir medsäkerhet en mycket dålig affär för svenska konsumenter iett längre perspektiv, när svenskt jordbruk inte längre harkapacitet att producera livsmedel av hög kvalité till helasvenska folket. Även sysselsättningsmässigt kan en höjningav arealbidraget ha positiv effekt.Lika exportfinansiering och gränsskyddInförselavgifter och exportbidrag är mycket högre inomEG än i . Detta innebär en snedvriden konkurrenstill svenska bönders nackdel. Bra svenska lantbruksföretagslås ut, god svensk läggs ner. , sämre och mer förorenadåkermark blir kvar i EG. I det korta perspektivet är detsvenska jordbrukare och statskassan som är förlorarna. Idet längre perspektivet de svenska konsumenterna som fårsämre och dyrare livsmedel.Det enda rimliga är att svenskt jordbruk får konkurrerapå lika villkor med jordbruket inom EG. Gränsskydd ochexportmöjligheter måste anpassas till detta. Det är likaviktigt för svenskt jordbruk som för den svenska industrinatt få konkurrera på lika villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att inga tvingande krav påytterligare omställning skall ställas för erhållande avarealbidrag,2. att beslutar att omställningsareal skallbehandlas som EG-träda enligt vad som anförts i motionen,3. att beslutar att biobränslen/drivmedel skallfrämjas enligt vad som anförts i motionen,4. att beslutar att arealbidraget skall höjasenligt vad som anförts i motionen,5. att beslutar att svenska jordbrukare så långtsom möjligt skall få konkurrera på lika villkor medjordbrukarna inom EG och att införselavgifter ochexportmöjligheter skall anpassas med hänsyn till detta.