mot · GG02Bo209 · 1993-01-26 00:00:00 — flyttade 1976 frånStockholm till . Statlig verksamhet omlokaliseradesför att dämpa tillväxt och stärkautvecklingspotentialen i regionala centra. Till Gävlelokaliserades tre verksamheter med en gemensam bas isamhällsbyggande, förutom institutet ocksålantmäteriverket och för dessa tre är den relativt höga andelenpersonal med högskoleutbildning, av särskild betydelse iGävleborgs län som har exceptionellt låg andelhögskoleutbildade i yrkeslivet. Inte minst har tillskottet avforskningsutbildad och forskande personal kommit att fåstor betydelse. Värdet har ökat snabbt i takt med attsamhällsbyggande blivit ett av den lokala högskolansprofilområden.I har institutet byggts upp till en kvalificeradforskningsmiljö med stark internationell anknytning.Forskningsområdet är bebyggelsens och byggnadernasplanering och projektering, tillblivelse och användning.Forskningen är såväl teknisk och naturvetenskaplig somsamhällsvetenskaplig och humanistisk. Ett särskilt värdehos den urbanistiskt inriktade forskning som bedrivs vidinstitutet ligger i samspelet mellan skilda perspektiv --tekniska och samhälleliga, praktiska och vetenskapliga,nationella och internationella. Långsiktigt uppbyggdkunskap om och kontakter med bostadssektorn ochbyggnadssektorns praktik kombineras med hög akademiskkompetens inom skilda discipliner.Inriktning och forskningsområdeInstitutets forskning behandlar problem ochfrågeställningar inom samhällsbyggandets hela område.Målet är att generera kunskap om planering, projektering,produktion och förvaltning av byggnader och bebyggelseoch att göra denna kunskap tillgänglig. Ungefär hälften avverksamheten är teknisk och naturvetenskaplig, hälftensamhällsvetenskaplig och beteendevetenskaplig.Den samhällsvetenskapligt inriktade forskningenbehandlar bostadssektorn och byggnadssektorn på skildanivåer -- från nationell, regional och till företagoch hushåll -- liksom i internationellt jämförandeperspektiv. Den tekniskt och naturvetenskapligt inriktadeforskningen koncentreras på byggnadsmaterial ochkomponenter i praktisk användning, främst åldrande ochnedbrytningsprocesser, på klimat och installationer och påenergihushållning.Institutet har, som universiteten, eget programansvar.Forskningen styrs av praktikens frågor och problem, menockså av utvecklingen inom de vetenskapliga disciplinerna.Kunskaperna förs ut till praktiken genom publicering ifacktidskrifter och handböcker, via kurser och konferenser,genom medverkan i utvecklingsarbete, i uppdrag och iväxande utsträckning som utbildning vid universitet ochhögskolor. Resultaten publiceras också i traditionellaforskningsrapporter och som uppsatser i vetenskapligatidskrifter. Metoder och resultat granskas regelmässigt vidinterna och externa seminarier.Kompetens -- både vetenskap och sakområdeDe vetenskapliga metoder och kvalitetskriterier somtillämpas vid institutet är desamma som vid universitet ochhögskolor. Detsamma gäller kraven på den forskandepersonalen. Personalsammansättning, organisation ocharbetsformer däremot främjar ett tvärvetenskapligtförhållningssätt, anpassat till de praktiska frågor sombehandlas. Vid institutet arbetar nationalekonomer,företagsekonomer, ekonomhistoriker, statsvetare,sociologer, psykologer, kemister, fysiker ochkulturgeografer tillsammans med civilingenjörer ocharkitekter. Den senaste tioårsperioden har andelenmedarbetare med forskarutbildning ökat från till , forskarutbildade med docentkompetens från några fåtill 35 %.Sedan 1988 finns vid institutet åtta professurer.Professorerna skall forska vid institutet och till tjugoprocent av tiden undervisa vid universitet eller högskola.De sökandes sakkunnighet bedöms, enligt avtal, avtjänsteförslagsnämnderna vid samhällsvetenskapligafakulteten vid respektive v-sektionenvid KTH i . Två professorer är tillsatta och itjänst, i företagsekonomi och strömningsmekanik. För tvåprofessurer, i nationalekonomi och statistik, hartjänsteförslagsnämnden avgivit förslag. För att påskynda tillsättningen avåterstående fyra professurer -- ekonomiskt utrymme måsteskapas inom tillgängliga anslag -- har lokala intressenter iGävle erbjudit sig donera 2,6 miljoner kronor.Fältundersökningar, enkätstudier, uppbyggnad avdatabaser och bearbetning av statostol är frekventa inslag iforskningen. På denna grund, och genom löpandekontakter med näringsliv och förvaltning, har institutetbyggt upp en robust och tillförlitlig kunskap om sektorn ochdess praktik. Även datasystem med maskin- ochprogramvara, bibliotek och laboratorier har byggts upp föratt tillfredsställa de specifika kunskapsbehoven ochforskningsbehoven.Universitets- och högskoleanknytningInstitutets personal samverkar med kollegor viduniversitet och högskolor. Forskarna samarbetar i projektoch deltar i seminarier och konferenser. De föreläser i ochgenomför fristående kurser i exempelvis byggnadsfysik,byggnadsteknik och planering. Professorernaleder doktorandseminarier i och vid KTH. Mestutvecklade är kontakterna med den lokala högskolan, UUoch KTH, men samarbete finns även med ChalmersTekniska Högskola, ochuniversiteten i , och Umeå.I ökande utsträckning anlitas institutet i den löpandeundervisningen vid framförallt den lokala högskolan.Denna medverkan har strategisk betydelse. Institutetsforskarutbildade och forskande personal täcker bristen påsådan kompetens hos högskolans ordinarie lärare ochbidrar därmed till en ''undervisning på vetenskaplig grund''.Högskolans lärare utnyttjar också institutetsforskningsresurser och seminarieserier, och växellektorathar inrättats med halvtids forskning vid institutet ochhalvtids undervisning vid högskolan.Ett tiotal medarbetare vid institutet är inskrivna somdoktorander vid skilda universitet och högskolor. Varje åravlägger en eller två forskarexamina.Internationellt samarbeteI takt med att institutets forskning professionaliseratshar internationell samverkan kommit att bli en naturlig deli arbetet. Motsvarande forskningsmiljöer i har intesamma bredd och sällan samma disciplinmässigakompetens. Det har givit institutet ett särskilt ansvar för attutveckla internationella forskarnätverk inom området.Institutets medarbetare deltar aktivt och inneharledande förtroendeposter i samtliga internationellasamarbetsorgan av betydelse på området, såvälingenjörsvetenskapliga som samhällsvetenskapliga.Institutet hra tagit initiativet till och leder EuropeanNetwork of , , med översexhundra individuella och något hundratal institutionellamedlemmar. Sekretariat och redaktion har sitt säte i har också initierat den vetenskapliga tidskriftenScandinavian Housing and . Ävendennas redaktionsledning finns på institutet.Institutet är värd för cirka fem utländska gästforskareper år, några inom ramen för etablerat samarbete medinstitutioner i , , och Holland.Gästforskare kommer också från , ochÖsteuropa. Några medarbetare är gästforskare viduniversiteten i , , , , Italienoch . Två har på inbjudan arbetat vid EG:s JointResearch Center i , med vilket institutet harsamarbete även i andra former, t.ex. uppdrag.Samarbetsprojekt planeras inom EG:s forskningsprogramJoule II, som avser mät- och kartläggning avinomhusklimat.Institutets framtid -- tema samhällsbyggnad vid UppsalauniversitetDen särskilde utredaren föreslår isin översyn att institutet överförs tillutbildningsdepartementet och inordnas i Uppsalauniversitet. Vidare föreslås att institutet utvecklar denbreda inriktningen mot samhällsbyggande och urbanistik iett internationellt och särskilt europeiskt perspektiv. Dennatemalösning är ett bra förslag, med en stor potential förframtiden. Institutet tillstyrker det i sitt remissvar.Detsamma gör i och Uppsalauniversitet. I stort sett samtliga remissinstanser tillstyrkeratt institutet förs till . Institutetsöverflyttning till universitetsväsendet är också vad somunder senare år föreslagits i moderata motioner avseendebyggnadsforskningen.Det förslag till organisatorisk temalösning som föreslåsav , en fristående institution i paritet medfakulteterna med egen styrelse och chef och eget anslag,tillfredsställer alla krav som kan ställas. Det är enkelt,praktiskt och obyråkratiskt. Det ger institutet storsjälvständighet och garanterar fortsatt lokalisering i Gävle.Det ökar de formella kraven på vetenskaplighet och oväldvid rekryteringar och projektstart, och kan därigenom bidratill att göra institutets forskning än bättre i akademiskmening. Medverkan i undervisningen vid den lokalahögskolan underlättas. behåller institutet sinidentitet och anknytning till samhällsbyggandet.En unik fördel med förslaget är den symbios och detmervärde som skapas genom den formella knytningenmellan institutets tillämpade och tvärvetenskapligaforskning och den disciplinärt ordnade forskningen viduniversitetet. Institutets forskare får det stöd och denvetenskapliga korrektion som universitetsdisciplinerna kange. Universitetsforskarna får tillgång till institutetssakkunnighet, data och kontaktnät inomsamhällsbyggnadsområdet. Den stora och betydelsefullasamhällsbyggnadssektorn får en naturlig hemvist vid ettvälrenommerat universitet, med professurer ochdoktorander och en plats i grundutbildningen. Sektorn fåren bredare bas för rekrytering av kvalificerademedarbetare.Ingen annan organisatorisk lösning ger samma fördelar.Ett fristående institut av branschforskningsmodell skulle idagens konjunkturläge vara utomordentligt riskfyllt.Forskningen skulle med stor sannolikhet fokuseras mottekniska och produktionstekniska problem, och den renautvecklingsverksamheten skulle dominera. Långsiktigforskning och kompetensuppbyggnad riskerarerfarenhetsmässigt att sättas på undantag, när forskningenstyrs av betalningsvillig efterfrågan och uppdragsandelenökar. Den kvalificerade och långsiktigt högintressantasamhällsvetenskapliga och beteendevetenskapligaforskningen vid institutet skulle förtvina av brist på stöd,och basen för medverkan i undervisningen vid iGävle/skulle snabbt urholkas. Stora delar av detinternationella kontaktnätet skulle också försvinna i brist påmedel och kompetenta forskare.Inget enskilt fackdepartement har ett ansvarsområdesom svarar mot bredden i institutets forskning ochkompetens. , med ansvar förindustriell utveckling, svarar mot delar av den tekniska ochnaturvetenskapliga forskningen. medansvar för bostadsfinansieringen, justitiedepartementetmed ansvar för hyreslagstiftningen och miljö- ochnaturresursdepartementet med ansvar för fysisk planeringsvarar mot andra delar av institutets verksamhet.Utbildningsdepartementet är däremot en naturlighuvudman, om man tar forskningen till utgångspunkt.Uppsala universitet är den naturliga samarbetsparten, omlokalisering och disciplinär kompetens ges vikt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbyggnadsforskning överförs till Utbildningsdepartementetoch inordnas i .