mot · GG02Jo506 · 1993-01-26 00:00:00 — Skadeinsekter i importerat virke Virkesimporten har varit och är alltjämtav stor betydelse för svensk skogsindustri. Genom importenkan industrin till en förhållandevis låg kostnad säkraråvaruförsörjningen under högkonjunkturer så att interåvaran begränsar utnyttjandet av produktionskapaciteten.Virkesimporten bidrar också till att minska industrinstotala kostnader för råvaror och förbättrar därmed desskonkurrensförmåga på den internationella marknaden. Iviss utsträckning kan importen även vara betingad avspeciella önskemål beträffande kvalitet och sortiment.En stor del av det importerade virket kommer från våragrannländer. Skogsindustrierna ligger till stor del utmedkuster, vid större sjöar där sjöfart bedrivs eller nära skogari grannländerna. Detta gör att virkesanskaffning utanförlandets gränser utgör en naturlig del i skogsindustriernasvirkesförsörjningsplaner. Genom förändringar ivalutakurser, förändrade virkespriser och fraktkostnaderhar mer avlägsna exportländer etablerat sig på den svenskavirkesmarknaden under senare år.Den importerade virkesvolymen låg på en tämligenkonstant nivå --1974 då den varierademellan 0,5 och 1,4 milj m3 f ub . Därefter harimportvolymen ökat kraftigt för att nå sin högsta nivå1988 då 8,5 milj m3 f ub importerades. 1989 varimportvolymen 7,9 milj m3 f ub.Problemet med importen är att det i många fall är fulltmed insekter och insektslarver i virket. När det gällerimporten från våra grannländer som har samma arterskadegörare som vi framkommer problemen då störrepartier insektsangripet virke anländer hit och risken äröverhängande att insekterna ska lämna virket och angripaskog i virkespartiernas omgivningar.Störst oro inger dock importen från mer avlägsna länder.Den kan medföra att nya arter organismer kommer in ochetablerar sig i landet. Almsjukan är ett bra exempel på enfrämmande organism som kommit in och etablerat sig ilandet. Sådana organismer kan uppträda som skadegörarepå träd och/eller virke eller enbart som främmande elementi den svenska faunan och . Möjligheten finns också attvi får in organismer i landet som etablerar sig utan att vållaskada här, men som däremot kan ge upphov till skador iandra länder om de följer med svenska exportprodukter dit.Om detta inträffar så kan givetvis svensk export av vissasortiment försvåras.Etablering av nya arter organismer i , som integer upphov till skador, vare sig här eller utomlands, är enetisk fråga och ingen skogsskyddsfråga. Allt tillskott till densvenska faunan och genom virkesimport torde dockav de flesta ses som ej önskvärd.Generellt gäller att risken för att nya arter skadegörareska kunna etablera sig i är störst vid import avträdslag som liknar våra inhemska och vid import frånområden där klimatet liknar det svenska. Vid allriskbedömning i detta sammanhang är det emellertid svårtatt förutse vilka effekter som kan uppstå av de rubbningarsom sker när främmande arter etablerar sig i nyaekosystem.När det gäller bakterier och svampar så begränsas interiskerna för spridning av sjukdom till de kändapatogenerna. Överhuvudtaget trädlevande svampar ochbakterier kan i en ny miljö bli allvarliga skadegörare.Genom genetisk omkombination kan organismer utvecklamer aggressiva raser.Som exempel kan nämnas att 1988 importerades 1 miljm3 f ub virke från . Under 1988 och 1989inspekterades 14 virkespartier från . Det visade sig dåatt i det chilenska virket som var väl barkat påträffades 49levande insektsarter varav 21 arter som tidigare ejregistrerats i Sverige.Mot bakgrund av ovanstående finns det skäl att se överden svenska lagstiftningen angående import av virke. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avimportlagstiftningen för virke.