mot · GG02Kr516 · 1993-01-26 00:00:00 — Näringslivsstrukturen på GotlandDe två största näringsgrenarna på , jordbruketoch offentliga sektorn, svarar för av antaletarbetstillfällen på ön, direkt och indirekt. Siffran liggerlångt över genomsnittet för Sverige.Dessa två näringsgrenar står inför långsiktigtstrukturella förändringar. Oavsett en ny högkonjunktur såförsvinner ett stort antal jobb inom dessa sektorer redan denärmaste åren. Då gotlänningarna inte kan lösaovanstående problem med t ex dagpendling hotar en kraftigutflyttning från ön . Utflyttning leder till nyutflyttning osv. Den nedåtgående spiralen måste brytas.Det gäller nu att ta fasta på de näringsgrenar som har godaframtidsutsikter.Turistnäringen -- en näring som kan utvecklasBesöksnäringen har utvecklats till världens störstanäringsgren och fungerar som en motor i världsekonomin.På är turistnäringen den näst största näringen efterjordbruket (om offentlig sektor räknas bort).Sommarens fina besökssiffror visar att näringen kanutvecklas positivt. Gästnätterna ökade med , trotsatt befinner sig i den djupaste lågkonjunkturensedan 1930-talet. Ökningen kunde avläsas --mars, då ingen visste vilket väder skullebjuda på, ingen visste att ett priskrig skulle bryta ut inomGotlandsflyget, och marknadsföringen av hadeinte ens startat. Att färjepriserna skulle sänkas stod dockklart . Omsättningsökningen inomGotlandsturismen kan därför i huvudsak härledas tillfärjeprissänkningen. Här finns således en viktig nyckel föratt även fortsättningsvis utveckla turistnäring. Enfärjeprissänkning inverkar naturligtvis positivt även för heladet gotländska näringslivet. Jag har i annan motionaktualiserat frågor kring färjetrafiken.Turistnäringen -- en exportnäringDå i stor utsträckning konkurrerar medutländska turistmål kan turistnäringen på till stordel betraktas som en exportnäring. En jämförande studie avGotland, , -- tre stora öar medfärjeförbindelser -- gjordes 1991 på uppdrag av . I studien slås fast att ärsämst lottat beträffande: 1. Standard och service.Dessa tre öar hämtar i huvudsak sina besökare frånSverige. Varje besökare som väljer framför Ålandoch innebär ett tillskott för den svenskabytesbalansen och ekonomin. Turistnäringen har denhögsta multiplikatoreffekten av alla kända näringarna.Av turistomsättningen går tillbaka tillden svenska samhällsklassen.År 1991 minskade turismen kraftigt på . Ålandoch Bornholmsturismen ökade rejält. Taxorna påGotlandsfärjorna ökade kraftigt detta år. ökadeturismen på rejält. Ålandsoch Bornholmsturismenminskade kraftigt. Taxorna på Gotlandsfärjorna sänktesdetta år. Siffrorna talar sitt tydliga språk. Prissänkningen1992 kostade endast . Satsningen haromedelbart betalat sig och mer därtill. Turistomsättningenpå ökade med , eller 119 milj kråtergår till samhällskassan. Dessutom skapades ett stortantal arbetstillfällen på och därmed i medminskade utgifter för statskassan som följd.Staten har ansvar för att som turistland fortsätteratt utvecklas. Vad avser den direkta företagsutvecklingenbör denna kunna samordnas genom NUTEK.Staten skall naturligtvis följa näringslivets utveckling.Detta gäller självklart också turistnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om och fortsattutvecklingsuppdrag gällande turistnäringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att turismensutvecklingsmöjligheter bör tas till vara som enexportnäring,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turismens betydelse förgotländskt näringsliv.