mot · GG02Ju638 · 1993-01-26 00:00:00 — Åtgärder mot rattfylleri m.m. BakgrundVarannan dag dödas människor av berusade bilister. av dessa är tidigare dömda för rattfylleri och saknarkörkort. Man kan inte acceptera att en rattfyllerist som körihjäl någon redan någon dag senare tillåts fortsätta sinframfart. Att det är så har med rätta upprört många. Dessamänniskor måste avlägsnas från vägarna och hindras frånatt äga eller ha tillgång till bil. Oskyldiga och skötsammamänniskors säkerhet måste premieras framför alkoholistersoch brottslingars intressen.Omvänd bevisbördaAtt köra bil är i sig en farlig verksamhet. Man har ettpresumtivt mordvapen i sina händer. I fråga omrattfylleribrott och andra brott där bilen fungerar som ettslags brottsverktyg, är det därför rimligt att tänka sig enomvänd bevisbörda, dvs. att den som varit berusad och körtihjäl någon eller orsakat andra skador, skall bevisa depåståenden som talar till hans fördel. Han skall alltså bevisaatt dödandet inte skedde uppsåtligen eller av vårdslöshetutan kan förklaras på annat sätt. Det skall inte vara möjligtatt undkomma rattfylleribrott genom att påstå att mandruckit alkohol efter en inträffad olyckshändelse.Frihetsberövande och häktningDen som gjort sig skyldig till rattfylleri skall omgåendekunna tas om hand och berövas friheten om det är påkallat.Häktning är ett effektivt frihetsberövande.Det kan t ex bryta en brottsbana och medverka till en snabboch säker utredning. Häktning bör användas betydligtoftare , särskilt vid återfall. Om häktning varobligatorisk för den som kört berusad med mycket högpromille eller för den som på nytt gjort sig skyldig tillrattfylleribrott, skulle mycket elände kunna undvikas ochmånga alkoholproblematiker och missbrukare få vettig vårdi tid. För det är just det det handlar om. Flertaletrattfyllerister är nämligen som regel etablerade missbrukareeller på god väg att bli det. Oviljan till vård är dock storbland missbrukarna. Därför måste vården ibland ske undertvång och frihetsberövande, men med inslag av personligtansvar för ett positivt vårdresultat.Brott och straffvärdeDen som inte är mottaglig för vård eller där annanpåföljd än fängelse inte kan komma i fråga, skall ådömas ettkännbart och avskräckande fängelsestraff som skall sättas irimlig proportion till brottet och stå i paritet med andrabrott av samma svårighetsgrad. En nykter person somgenom slarv eller vårdslöshet dödar en människa döms tillvållande eller grovt vållande av annans död. Den somdessutom är berusad bör rimligtvis kunna dömas för ettgrövre brott, t ex dråp--bildråp. Genom att utdömafängelsestraff uppnås bland annat att gärningsmannenförhindras från att, som straffet varar, begånya brott.Progressiva straffStraffen bör göras starkt progressiva så attåterfallsförbrytare effektivt oskadliggörs. Det skall inte ''löna sig'' att exempelvis i avvaktanpå en dom för en grövre trafikförseelse begå ytterligareolovliga körningar.BötesstraffBötesstraff bör bara utdömas om beloppet med allsannolikhet kan indrivas. döms många till böter somaldrig betalas.Förverka fordonDet måste bli bättre möjligheter att förverka fordonetvid rattfylleri och annan trafikbrottslighet, oavsett bilensvärde.MedhjälpMedpassagerare till en berusad förare skulle eventuelltkunna dömas för medhjälp till brottet. Detta skulle medföraatt många passagerare verkligen skulle förvissa sig om attföraren är nykter och hindra förare från att dricka alkoholföre bilfärd.Juridiskt biträdeFör att kunna föra sin talan i rattfyllerimål, bördödsoffers anhöriga alltid ges rätt, att på begäran, få ettjuridiskt biträde betald av allmänna medel.Rapport till trafikförsäkringsbolagNär en person döms för rattfylleri, skulle en rapportkunna skickas till vederbörandes trafikförsäkringsbolagsom därigenom får möjlighet höja försäkringspremien.Förslagen i motionen förutsätter utredningar ochregeländringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förett system med omvänd bevisbörda i fråga om rattfylleri ochandra gärningar där bilen fungerat som ett ''brottsverktyg'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den som gjort sig skyldig tillrattfylleri omgående skall tas om hand och frihetsberövas isyfte att finna lämplig vårdform om det är påkallat,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vård av missbrukare skallkunna ske med missbrukarens personliga ansvar för ettpositivt vårdresultat,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att straffskalan skall varutformad så att den som inte är mottaglig för vård motmissbruk eller där annan påföljd än fängelse inte kankomma i fråga skall ådömas ett kännbart och avskräckandefängelsestraff,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att straffen bör göras starktprogressiva vid återfall i likartad trafikbrottslighet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid allvarliga trafikbrott fårböter, som ensamt straff eller i förening med annan påföljd,bara utdömas om beloppet med all sannolikhet kan drivasin, annars skall annan mera ingripande påföljd kunnaväljas,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna måste ändras så attdet blir betydligt större möjligheter att förverka fordon somvarit inblandade i trafikbrottslighet, oavsett bilens värde,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt införa särskilt medhjälpsbrott för passagerare och andrai ett fordon som framförs av en berusad person,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dödsoffrets anhöriga alltidskall få rätt att processa på statens bekostnad i såvälbrottmål som tvistemål rörande rattfylleri,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rapportering till den dömdestrafikförsäkringsbolag.