mot · GG02N434 · 1993-01-26 00:00:00 — Den snabba internationalisering som pågår innefattaräven energisektorn. Elsystemen liksom naturgasnätenknyts allt tätare samman mellan länder och därmed skapasstörre marknader.Inom finns ett väl etablerat elsamarbete.Danmark har från också ledningar till detvästeuropeiska ledningsnätet. En svensk överföringskabeltill västra är under byggnad. Ytterligare svenskakablar (i första hand till och till östra )diskuteras och i planeras en kabel under tillHolland. Från förbereds en sammankoppling medEstlands elnät och man prövar möjligheterna att utvidgaöverföringskapaciteten till Ryssland.Samtidigt med den fysiska sammanlänkningen avelnäten mellan länderna genomförs avregleringar avnationella elmarknader och möjligheter öppnas i förstahand för storförbrukare att självständigt köpa el frånkraftproducenterna. I har redan en sådan elbörsetablerats.Även naturgasnäten sammanlänkas. Gasnätets utbyggnad har bromsats och planernapå en gasledning från och vidare sammanlänkningav ledningsnäten från norska resp ryska gasfält har tillsvidare skrinlagts.För närvarande är investeringarna för energiproduktioni mycket blygsamma. Produktionskapacitetentäcker väl möjlig efterfrågan vilket gör att motiv förnyinvesteringar i stort sett saknas. Det kommersiellautnyttjandet av teknik, som utvecklats från miljardprogramför forskning och utveckling, skjuts på en osäker framtidsamtidigt som den etablerade energiindustrin även denblivit en krisbransch.Det är angeläget att granska internationaliseringen avenergimarknaderna för att pröva möjligheterna:1. attfrämja hushållning och uppställda miljömål 2. att finnaprojekt för investeringar och sysselsättning inomenergisektorn som kan bidra till ökad sysselsättning 3. attminska negativa effekter av en avreglering av den svenskaelmarknaden.Förnybara energikällorFrån mitten av 70-talet har ett ökat utnyttjande avförnybara energikällor ställts upp som mål förenergipolitiken. På ett drygt årtionde har också deinhemska energiråvarorna i form av ved, lutar, biobränsle,torv och inte minst sopor kommit att svara för en betydandeandel av den svenska energiförsörjningen.Möjligheterna är långt ifrån uttömda. Trots detgeografiska läget och klimatet har , som stort ochglesbefolkat land, ovanligt goda förutsättningar att klara del av energibehovet genom förnybara energikällor --främst biobränsle. När jordbruksmark läggs i träda och närallt mer papper återvinns ökar också ytterligare den möjligatillgången på biobränsle.Fossila bränslenFör de fossila bränslena kol och olja sätts priser påvärldsmarknaden och är i stort sett lika oberoende av land.Även för naturgas avgörs i stort prisnivån av oljepriserna,men gaspriserna kan variera mer beroende av tillgång ochefterfrågan i de tillgängliga distributionsnäten. I takt medatt naturgasnäten allt mer sammankopplas utjämnas ocksågaspriserna.ElenerginFör elenergin varierar däremot produktionskostnaderoch priser mycket kraftigt mellan länder. Elkraft från äldreredan avskrivna vattenkraftverk har mycket lågaproduktionskostnader medan el från ettoljekondenskraftverk, vindkraft eller nya kärnkraftverk harhögre.Formerna för ett lands elproduktion och tillgång ochefterfrågan avgör ländernas elpriser. Genom vattenkraftenoch de stora kärnkraftsprogrammet harSverige bland de lägsta elpriserna i Europa.Den avreglering av svensk elmarknad som riksdageneventuellt beslutar sker på en marknadmed produktionsöverskott. Under kommeravregleringen om den gensomförs att leda till ytterligaresänkta elpriser i synnerhet för storförbrukare inomindustrin.Det innebär inte enbart fördelar. I den elförbrukandeindustrin kan resultatet bli minskade ambitioner förhushållning, effektivare energianvändning och tekniskförnyelse. I synnerhet i kombination med de förändringar ikonkurrenskraft som uppstått genomvalutakursförändringar och minskade skatter på företagenkan ''förändringstrycket'' för investeringar i effektivare ochenergisnålare teknik på nytt bli för lågt.Kraftföretagen kommer i sin tur att ytterligare bromsainvesteringar och underhåll som deras kapitalbasför investeringar på försvagas. När behov av nyproduktionskapacitet på nytt uppstår hotar kraftigt höjdaelpriser.Vidgas i stället perspektivet till en större europeisk''elmarknad'' ändras förhållandena. För delkommer integrering i en större elmarknad att innebära attelpriserna gradvis höjs till en mer allmän europeisk nivå.Genom sammanlänkning av elnäten öppnas möjlighetertill ökad elexport från . Den kabel som byggs tillTyskland får en överföringskapacitet av 600 Mw. Det i sintur innebär en möjlig elexport av ca /år. Planeradekablar kan vid fullt utnyttjande ge en exportkapacitet av ca10 TWh. Vägt mot den svenska produktionens nuvarandekapacitet, ca /år, kommer effekterna på de svenskapriserna att vara mycket måttliga och ske i takt medutbyggnaden av överföringskapacitet.Men skillnaderna jämfört med avreglering av en slutenmarknad med överkapacitet är stora. Genom en gradvisökning av priserna (och förväntningar om kommandeprisökningar) stimuleras industrin och andra förbrukare tillnyinvesteringar och energieffektivitet.På elmarknaden skapas gradvis utrymme föranläggningar som tillvaratar förnybar energi somkraftbolagen bör ha finansiella förutsättningar förinvesteringar.Internationella överenskommelser och EG-beslut omökade koldioxidskatter kommer att innebära ytterligarestöd för övergång till förnybar energi.Med hänvisning till ovan nämnda anser vi det önskvärtatt regeringen kraftfullt stödjer planerad utbyggnad avkablar för elöverföring och en svensk och nordiskintegration i större europeisk elmarknad.Investeringar och arbete inom energisektornI har de kommersiella investeringarna i vindkrafti stort sett uteblivit. Orsak är elöverskottet och de lågaelpriserna. Jämförelser kan göras med t.ex. därvindkraften utvecklats betydligt snabbare.I treparti-uppgörelsen om energipolitiken från år 1991föreskrivs en utbyggnad av 2vindkraft. Vägt mottidigare beräkningar av möjligheten till 15frånvindkraft är det en mycket låg ambition. Risken är stor attSverige förlorar möjligheterna att industriellt ta till vara debetydande utvecklingspengar som lagts ned.Kraftindustrins vinster från en internationell elmarknadbör satsas i nya energiinvesteringar. Det gäller vindkraftmen också möjligheterna att modernisera och öka effektenfrån existerande vattenkraftverk.Dessutom bör utbyggnad av vattenkraft prövas dels iövergivna dammar där återställande av fallhöjder ochdammar är ren miljövård och dels i fråga om outnyttjadefallrättigheter mellan existerande kraftverk, där utbyggnadinte står i konflikt med starka miljökrav.Ett högre elpris kommer också att ge lönsamhet förelproduktion från mottryck vid fjärrvärmeverk ochindustrier. Rätt för mindre elproducenter att utanprismässig eller annan diskriminering leverera tillkraftledningsnäten är en förutsättning för attinvesteringarna skall komma till stånd.Tidigare stödprogram för biobränslen och stödet genomkoldioxidskatten var tillräckliga för att få i gångutvecklingen av biobränslen som energikälla hos såvälhushåll, kommuner som företag. Ändringar avkoldioxidskatten för företagen liksom tidigare prisfall påolja undergrävde snabbt ekonomin för mångabiobränsleanläggningar.Koldioxidskatten skall vara ett generellt stöd för attstimulera användningen av alternativ till fossila bränslen.Sverige måste vidhålla en hög och så långt möjligt generelltverkande koldioxidskatt och verka förinternationella överenskommelser.Med tanke på de positiva effekterna för sysselsättningenbör ytterligare arbetsmarknadspolitiskt stöd kunna ges föratt påskynda omställningen till biobränslen så länge det ärmotiverat med hänsyn till arbetslöshetens omfattning. Allamöjligheter till samordning med jordbrukets omställningbör tas till vara.Ytterligare resurser bör ges till utveckling av teknik förelproduktion från biobränslen. Möjligheter bör då ocksåges att driva projekt och provanläggningar som en del iutbyggnaden av energisamarbete med länder i Öst- ochCentraleuropa.Introduktionen av naturgas har varit mycketbegränsad. Ett gasnät har byggts ut från Skåne längsVästkusten till . Planer om fortsatt utbyggnadösterut mot och har skjutitspå framtiden. Planerna på en gasledning från harinte heller kommit närmare ett förverkligande.Naturgasen innebär mindre koldioxidutsläpp jämförtmed användning av kol och olja. Övriga miljöproblem ärdessutom mindre. Det är också angeläget att olja görstillgänglig för främst som har svårt att klara deninfrastruktur som krävs för gas och för kol.En fortsatt utbyggnad av det svenska naturgasnätet är enviktig del i utbyggnaden av landets infrastruktur.Utbyggnaden bör planeras så att den inte motverkarbiobränslenas utveckling. ochStockholmsområdet bör i första hand knytas tillnaturgasnätet.Utöver de nuvarande kopplingarna till det danskagasnätet bör näten sammankopplas mot såväl somFinland och därmed gaskällorna i . Det ger ökadförsörjningstrygghet och bidrar till önskvärt ömsesidigthandelsutbyte och samarbete med Ryssland.Kärnkraftens avvecklingTidigare riksdagsbeslut om startår förkärnkraftsavvecklingen har återtagits. Det som gäller ärfolkomröstningens besked att kärnkraften skall vara slutligtavvecklad år 2010.Inför folkomröstningen pläderade linje 3 för en 10-årigavställningsperiod för 6 reaktorer. Redan nu kankonstateras att avveckling av 12 reaktorer fram till år 2010kommer att vara än mer krävande.En internationalisering av elmarknaden med elexportinnebär att perioden för ersättningsinvesteringar ochomställningar till viss del förlängs och tidigareläggs.Avställningen av kärnkraften kommer att kunna ske närdelar av det efterföljande energisystemet redan är i brukoch prövats.Ekonomiskt sett kommer kärnkraftverken under någotdrygt årtionde att bättre kunna bidra till att täckainvesteringarna för den produktion som skall träda i derasställe.För de länder som är tänkta köpare av svensk el behöverinte heller ett elsamarbete med ses som ett enbartkortsiktigt arrangemang. , och debaltiska republikerna är alla på olika sätt i behov avomställningsperiod för att ersätta miljömässigt ochsäkerhetsmässigt olämpliga anläggningar. Det gäller debrunkolseldade kraftverken i östra och ocht.ex. kärnkraftverk i och Ryssland.Med hänsyn till de nya möjligheter, som en europeiskelmarknad erbjuder, är det ur statens och skattebetalarnassynpunkt mycket oklokt att genomföra utförsäljning ochprivatisering av och dess anläggningar.Kommuner som säljer ut sina krafttillgångar gör av sammaskäl med stor säkerhet dåliga affärer.Arrangemang för att underlätta samarbete ochömsesidigt ägande med utländska kraftbolag kangenomföras utan att stat och kommuner minskar sinaägarandelar i kraftindustrin. Ombildningen av är t.ex. en positiv åtgärd som underlättarinternationellt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ för att stimulerautbyggnaden av överföringskapacitet från det nordiskaelnätet till övriga ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ för att stimuleraenergiinvesteringar för ny energiproduktion ochenergisparande.