mot · GG02So245 · 1993-01-26 00:00:00 — Kooperativ verksamhet för handikappade Den offentliga vården och omsorgen i är välutbyggd och håller hög kvalitet. Till skillnad mot vad somgäller i många andra länder är den tillgänglig för allaoberoende av den enskildes ekonomiska förutsättningar.Trots detta finns kritik mot hur omsorgen och vårdenbedrivs. Kritiken har ofta sin grund i att den enskilde intetycker att tillräcklig hänsyn tas till just hans/hennes behov.Det offentliga systemet byggdes upp centralt för att sålika förutsättningar som möjligt skulle råda i vårt land.Under 1980-talet har alltmer av beslutanderätten över hurvården och omsorgen ska bedrivas decentraliserats.Uppgifter har överförts från stat till kommuner ochlandsting, från landstingen till kommunerna och inomkommunerna från kommunfullmäktige till lokala nämnder.Anledningen har varit att de lokala förutsättningarna harvarierat i landet. Möjligheterna för den enskilde att påverkainnehållet i den omsorg och vård som erbjudits har ocksåvarit ett motiv för förändringarna.Internationellt har svensk handikappolitik högtanseende. Anledningen är att politiken i bygger påatt de åtgärder och insatser som behövs för att den enskildeska kunna leva ett så fullvärdigt liv som möjligt ses somrättigheter och inte som någon välgörenhet. Dehandikappade själva har genom sina organisationer spelaten stor roll vid genomförandet av denna politik.Bland handikappade har bildats gruppersom vill ha ett större inflytande över hur de insatser som dehar rätt till utformas. Speciellt har detta gällt vem som skaanställas som personlig assistent och hur arbetet skautformas för den personlige assistenten. iStockholm är ett kooperativ där ett antal personer medfunktionshinder var initiativtagare. De ville självabestämma över sina liv och anställa sina assistenter.Kooperativet har därefter tecknat entreprenadavtal medett antal kommuner inom . Kommunenbetalar en summa som motsvarar den kommunalakostnaden för motsvarande tjänster. Sedan sköterkooperativet resten. För medlemmarna innebärkooperativet en ökad livskvalitet genom att de själva kanbestämma vem som ska assistera och när det ska ske. Förkommunerna innebär det en avlastning när det gälleradministration och verksamhet. I början gick det trögt förSTIL, bl.a. därför att kommunerna var tveksamma, men nuhar en del efterföljare växt upp på olika håll i landet, bl.a. iGöteborg och i Malmö.I dag pågår en debatt om valfrihet och sjävbestämmandenär det gäller vården och omsorgen. Från borgerligt hållförs ofta fram privata alternativ som exempel på hurvalfriheten och mångfalden skulle kunna öka. I vissakommuner och landsting genomförs privatiseringar utan attde som berörs tillfrågas, och ibland t.o.m. mot derasuttryckliga vilja. Ett sådant agerande tyder på attvalfriheten egentligen inte gäller dem som berörs avverksamheten utan endast producenterna. Vår syn är att detgivetvis måste vara de som berörs av verksamheten, i dettafall de handikappade, som ska ha det avgörande inflytandetöver hur verksamheten ska utformas.De privata företagen ägs av en eller flera privatapersoner och verksamheten styrs mycket av ägarnas krav påavkastning på insatt kapital. I kooperativ verksamhet typSTIL ligger makten hos medlemmarna. Det är deras behovsom styr verksamhetens innehåll.I det utvecklingsarbete som pågår i landet för att öka denenskildes möjligheter att få den vård och omsorg som justhan/hon önskar är en förnyelse inom den gemensammasektorn viktig, men också kooperativa lösningar därmedlemmarna tar ett eget ansvar för verksamheterna är avstor betydelse. Människor med funktionshinder ska ha detavgörande inflytandet över innehållet i sina vardagsliv.Kooperativa lösningar skapar förutsättningar för att dettaska bli möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativa lösningars betydelseför handikappade.