mot · GG02K615 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är nu den nya kommunallagenträdde i kraft. När det gäller organisation, arbetsformer ochbeslutsprocessen i övrigt har kommunallagen blivit lösareoch överlämnar i högre grad åt kommunerna ochlandstingen att själva besluta, t.ex. fri nämndsorganisation,vidgade delegeringsmöjligheter, lösare ekonomiskastyrformer etc.Redan innan den nya kommunallagen hade antagits avriksdagen fanns i många kommuner och landsting planer påomfattande organisatoriska förändringar, både av behovetatt effektivisera och förnya verksamheten men också avekonomiska skäl.Kommun Aktuellt redovisade resultatet aven enkät som besvarats av 265 kommuner (). 188kommuner uppgav att antalet förtroendeuppdrag skulleminska. 162 av kommunerna preciserade antalet till att 7 655 uppdrag och 512 nämnder skulle försvinna. Ienkäten ställdes en fråga om syftet med förändringarna.Ord som ''effektivitet'' och ''ekonomi'' nämndes 119 gånger.Det kan jämföras med sammanlagt 11 markeringar för''demokrati'' och ökat ''medborgarinflytande'' och 2markeringar för ''brukarinflytande''.31 kommuner angav att de redan beslutat att helt gå övertill den nya beställar-utförarmodellen, ytterligare ca 30kommuner angav att de helt eller delvis avsåg att gå över tilldenna modell.Denna modell innebär att man skiljer den producerandeverksamheten från den styrande beställardelen avorganisationen. De förtroendevalda blir beställare somskall göra upp kontrakt med den egna administrationen.Risken med denna organisation är att det politiskaansvaret blir otydligare.Men även den nya kommunallagen bygger fortfarandepå principen att de förtroendevalda har ansvaret för helaverksamheten. Demokratin kräver klarhet om vem som haransvaret.Personligen anser jag att något måste göras för atttydliggöra det politiska ansvaret. De senaste årensutveckling mot målstyrning har minskat handlingsutrymmetför de förtroendevalda och ökat befogenheterna för deanställda tjänstemännen. Den nya organisationen medlångtgående delegation till tjänstemännen samt uppdelningi beställare och producenter är en främmande fågel i denkommunala verksamheten.Under våren 1991 -- innan fattade beslut omden nya kommunallagen -- framförde många synpunkter,där de befarade att den nya kommunallagen, tillsammansmed en för kommunerna ekonomiskt besvärlig situation,utgjorde en risk för att demokratin skulle få stå tillbaka förallehanda effektivitetskrav.Statsvetaren var en av de mestframträdande debattörerna. Bland annat varnade han förde negativa följder för demokratin och effektiviteten sommålstyrning, bolagisering och uppluckring avkommunalrätten leder till. Den s.k. beställare-utförareorganisationen ansåg han kommunalrättsligtmycket diskutabel och att en sådan sönderdelning avförtroendemannarollen i praktiken omöjliggjordeutkrävandet av politiskt ansvar.Jag själv och några riksdagkollegor deltog i debattenföre beslutet, där vi redovisade ett antal farhågor, inte föratt vara negativa mot kommunerna utan för att värna denkommunala demokratin.Året som gått, visar det att vi hade fel i våra farhågor?Tyvärr måste jag säga nej.Vad som har hänt är i stället att den kommunalademokratin i många kommuner håller på att monteras ner.Med hänvisning till den dåliga ekonomin skärs denkommunala verksamheten ner, den gemensamma sfärenkrymper. Med hänvisning till behovet av en effektivarebeslutsapparat har antalet nämnder och styrelser minskat.Allt färre medborgare får nu vara med i beslutandeförsamlingar. Med hänvisning till behovet av nyastyrformer, bättre kostnadskontroll och ökad valfrihetinförs beställare-utföraremodeller eller checksystem.Kommunerna har stora ekonomiska problem inte minstpå grund av att den borgerliga majoriteten dragit in 7,5miljarder samt det lagstadgade skattestoppet. Detresulterar i en snabb och häftig krympning av antaletanställda i kommunerna.Kommunförbundet har redovisat en enkätsom besvarats av 197 av landets 286 kommuner. Den visaratt minst 50 000 jobb i kommunerna försvinner till slutet av 1994.Kommunerna skall spara och skära ner utgifterna med nära7 %. De största besparingarna drabbar skolan,barnomsorgen, gator och fritidsverksamhet. Minskadeskatteinkomster och sänkta statsbidrag tvingar frambesparingarna.I min motion med anledning av den nya kommunallagenskrev jag följande:I dag och troligen framöver ser vi en svagekonomisk tillväxt och kan inte heller öka den offentligasektorns relativa andel. Offentlig verksamhet måste införframtiden utvecklas i takt med hur ekonomin i övrigtförändras. Att möta behov och problem genomomfördelning, vilket blir slutsatsen, är ett långt merarbetsamt sätt än att fördela en växande kaka! Det kräverett brett politiskt pedagogiskt opinionsarbete, dvs. mångamänniskor måste engageras i politiken så att politikerna inteupplevs som ''dom'' sittande långt från verkligheten.Angående diskussionen om att göra politikern till enrenodlad beställare finns det skäl att se upp med den nyatidens beställarorganisation. Det finns risk för attkommunpolitikernas ansvar för helhetssyn och långsiktigtgod planering, hushållning med resurser etc. blir lidande.Jag återupprepar detta även i denna motion eftersom jaganser att synpunkterna är än mer giltiga.Färre politiker och mindre antal styrelser och nämnderbehöver inte automatiskt betyda mindre demokrati, dethandlar också om hur de förtroendevalda utövar politiken.Det som är mycket viktigt och som behöver utökas ärkontakten mellan politikerna och medborgarna.Den nya beställar- och utförarorganisationen, som ipraktiken innebär att tjänstemannagrupper förhandlar medvarandra, har bl.a. inneburit att kontakten mellanmedborgare och politiker minskat. Det finns också en riskför brist på helhetssyn; varje resultatenhet ser till sitt egetbästa. Dessutom är organisationen så uppdelad att det krävsdubbelkompetens, vilket gör att denna varken blir billigareeller effektivare. Därutöver skapas administration påvägen.På senare tid har antalet kommuner som infört eller villinföra någon form av kundvalssystem ökat, vanligast ärskolpeng, checkar eller kuponger. Riskerna för ökadsegregation vid exempelvis införande av skolpeng ärbetydande.Regeringen tillsatte en parlamentariskkommitté med uppgift att föreslå åtgärder för att stärka denlokala demokratin. Kommittén har ett flertal direktiv attfölja; jag anser att en fördjupning behöver ske vad avserbeställare-utförareorganisationens inverkan vad gäller detpolitiska ansvaret och demokratin samt en utvärderingavseende riskerna för ökad segregering vid införande avchecksystem och skolpeng. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det inom den parlamentariskakommitténs uppdrag bör göras dels en utvärdering avbeställare-utförareorganisationerna i kommunerna vadavser inverkan på det politiska ansvaret samt demokratin,dels en utvärdering av checksystemet och skolpengen vadavser riskerna för ökad segregering.