ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub16 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Sex- och samlevnadsundervisningen i grundskolanLäroplanskommittén föreslog i sitt betänkande Skola förbildning (SOU 1992:94) att sex- ochsamlevnadsundervisning skall vara obligatorisk i såvälgrundskola som gymnasieskola. Läroplanskommitténföreslog att rektor ska ha ett särskilt ansvar för att sex- ochsamlevnadsundervisning skall komma till stånd igymnasieskolan. Denna ordning föreslår också regeringen isin proposition om gymnasiets läroplaner (prop1992/93:250).I högstadium skall, enligtLäroplanskommittén, sex- och samlevnadsundervisningeninrymmas i det nya ämnet barn- och ungdomskunskap(SOU 1992:94, sid 202). Regeringen har dock föreslagit attämnet barn- och ungdomskunskap inte ska inrättas. Denformulering om sex- och samlevnadsundervisningen somkommittén hade placerat under ämnet barn- ochungdomskunskap återfinns inte under något annat ämne idet läroplansförslag som finns i propositionen.Följaktligen finns det i regeringens proposition intenågot förslag om obligatorisk sex- ochsamlevnadsundervisning i högstadium.Sex- och samlevnadsundervisning har varit obligatoriski den svenska skolan . blev dåvärldsberömt för sin öppna syn på samlevnadsfrågor. Detstora utrymme som samlevnadsfrågor har haft i skolan harutgjort en förutsättning för det framgångsrika arbetet medatt förebygga sexuellt överförda sjukdomar och oönskadegraviditeter. För många ungdomar har sex- ochsamlevnadsundervisningen utgjort en naturlig ram för attventilera de egna funderingarna kring mänskliga relationersproblem och glädjeämnen, homosexualitet ochheterosexualitet, könsroller m m.Riksdagen har tidigare uttalat behovet av sex- ochsamlevnadsundervisning. Ett exempel på detta -- som gällerundervisningen om homosexualitet -- ärutbildningsutskottets betänkande 1992/93:UbU1, godkäntav . ''Utskottet uttalade att det är viktigt att frågorom homosexualitet inte behandlas isolerade utan blirintegrerade på ett naturligt sätt i undervisningen omsamlevnad i olika ämnen och på olika stadier. Homosexuellsamlevnad måste erkännas och respekteras. Diskrimineringav homosexuella får självfallet inte accepteras. ''när regeringen föreslår att ämnet barn- ochungdomskunskap inte ska inrättas, är det angeläget att sex-och samlevnadsundervisningens obligatoriska ställning ihögstadiet garanteras på annat sätt i läroplanen. Jagförordar därför att rektor får ett särskilt ansvar för att sex-och samlevnadsundervisning kommer till stånd i högstadiet.Detta skulle anknyta till den ordning som regeringenföreslår för gymnasieskolan.Om rektor får detta särskilda ansvar markerar dettavikten av sex- och samlevnadsundervisningen utan attdärmed placera in det i ett visst ämne. Denna strävanuttrycks också i ovannämnda uttalande frånutbildningsutskottet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sex- ochsamlevnadsundervisningens ställning i läroplanen förgrundskolan.
mot · GH02Ub18 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan I propositionen föreslås ett nytt mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem i . Enligtförslaget ska uppnådda kunskaper anges i en sexgradigskala med beteckningarna A--F, där A står för det högstabetyget och F för otillräckliga kunskaper.Vi ansluter oss till de synpunkter och krav beträffandedet framtida betygssystemet som framförs i densocialdemokratiska partimotionen ''En skola för alla'' särskilt understryka vikten av att ett sådant framtidabetygssystem inte ger möjlighet att ge betyget underkändeller som det uttryckts i propositionen; ''otillräckligakunskaper''.Mot bakgrund av att är obligatorisk ochalltså tvingande för den enskilde eleven saknas alla rimligaskäl att använda betyg som ''otillräckliga kunskaper'', d.v.s.i praktiken underkänd. Ett sådant omdöme upplevs avmånga elever som mycket nedvärderande och i vissa fallrentav kränkande. Särskilt mot slutet av de nio skolåren igymnasieskolan torde många elevers vetskap om bristandeförmåga att tillägna sig tillräckliga kunskaper fördystravardagen.Ett slutbetyg är ett offentligt dokument vars värde liggeri framtiden. Den som studier fått slutbetyget F= otillräckliga kunskaper känner sig säkert i många fall ha''stannat i växten''. måste vara en plats där allafår en chans att lyckas, vilket också framhålles på sid. 18 ipropositionen. Det är därför också i detta perspektivologiskt att införa ett betygssteg som stigmatiserar elevermed särskilda svårigheter. För dessa elever måste skolan istället satsa särskilda resurser i form av både pedagogiskainsatser och ytterligare studier.I 1 kap. 2 § regeringsformen anges särskilt att denoffentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskilda människansfrihet och värdighet. Betygsättning är offentligmaktutövning och det är inte ett uttryck för respekt för denenskilda människans lika värde, frihet och värdighet att låtamedborgare bära med sig ut i livet ett uttalande om att ha''otillräckliga kunskaper'' -- d.v.s. i dagligt tal lika medunderkänd från en obligatorisk skola. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt avslår föreslagna riktlinjer för ett nyttbetygssystem vad gäller slutbetyget ''otillräckligakunskaper'' i den obligatoriska
mot · GH02Ub19 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Regeringen skriver i en bilaga till propositionen att bl.a.konventionen om barnets rättigheter skall utgöra en grundför skrivningar i läroplaner och kursplaner. Därför är detytterst förvånande att man finner så lite uttryck för detta ipropositionens allmänna utgångspunkter.Skolan bör naturligtvis ge barnen möjlighet att utvecklakunskap och förståelse för innebörden av egna och andrasrättigheter. På så sätt skulle vi leva upp till våra skyldigheterenligt konventionen, och det skulle vara ett led iinternationaliseringen av skolan.Vi anser dock, liksom flera remissinstanser, attregeringen i sitt läroplansförslag snävat in begreppetinternationalisering. gränser verkar ha blivitvärldens. Det krävs istället mer av internationell ochkulturell förståelse. Det är märkligt att internationelltutbyte begränsar sig till tågluffning och att ordet biståndinte nämns i sammanhanget.Vi ser det som oerhört viktigt att dagens barn ochungdomar lär sig innebörden av begreppet ''solidaritet medde fattiga och förtryckta''. Skolan bör se som sin uppgift attlära eleverna hur begreppen kan omsättas i konkretahandlingar. Med hänvisning till det anfördaatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de internationella frågorna iläroplanen.
mot · GH02Ub2 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Behörighet för hemspråkslärare att undervisa i sittmodersmål som främmande språkRegeringen nämner i proposition 1992/93:220 ''En nyläroplan'' den stora språktillgång, som utgörs av alla despråk som talas i . Bara i bormänniskor från 161 olika nationer. Det är därför viktigt attkonkretisera hur denna stora språktillgång skall kunnaanvändas i skolans undervisning i främmande språk.I de svenska skolorna finns redan nu ett 80-tal olikaspråk representerade av de s.k. hemspråkslärarna.Självfallet måste hemspråkslärarnas huvuduppgift även iframtiden vara att undervisa i hemspråket som modersmål.Vi anser emellertid att alla barn i skall kunnaerbjudas de stora ''hemspråken'' i som ett vidgat B-språksval.Då vissa hemspråk är stora världsspråk är det viktigt attsamhället tar tillvara den kapacitet som hemspråkslärarnautgör. Vana och välutbildade hemspråkslärare, som ocksåhar goda kunskaper i svenska, bör därför ges möjlighet attvidga sin behörighet och kompetens via fortbildning ochpraktik så att de blir behöriga att undervisa i sitt modersmålsom främmande språk.Redan nu skulle hemspråkslärare i sådana språk somengelska, franska och tyska kunna komma in iundervisningen av dessa språk som lärare i konversation påalla stadier. Det finns också ett stort intresse bland elevernaatt kunna läsa t ex spanska som B-språk. En flaskhals ärdock bristen på behöriga lärare. Här skulle envidareutbildning av spanska hemspråkslärare kunna varaett billigt och effektivt sätt att öka lärartillgången.Även arabiska, som är ett stort och kulturelltbetydelsfullt språk, skulle kunna erbjudas som B-språk ivissa skolor efter lokala förutsättningar. Enbart iStockholms län talas arabiska av ca 17.000 personer!Ett annat språk, som förvisso inte är något stortvärldsspråk men som ändå av historiska och kulturella skälborde vara viktigt i , är finskan. Även finska skullekunna vara ett B-språksalternativ. Dessutom ärförutsättningarna för detta goda då antalet hemspråkslärarei finska är betydande och antalet talare är mycket stort.Självfallet är sådana språk som ryska, portugisiska,kinesiska, japanska och italienska av värde för , menhär är dock inte antalet hemspråkslärare särskilt stort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa en speciell utbildningför hemspråkslärare som leder till att de blir behöriga attundervisa i sina modersmål som främmande språk.
mot · GH02Ub21 · 1993-10-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allas rätt till en utbildning av godkvalitet oavsett bostadsort, social och ekonomisk bakgrundsamt att elever med handikapp eller med behov av extraresurser måste garanteras att få sina behov tillgodosedda,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslut och ansvar alltid skallligga så nära verksamheten som möjligt och att föräldraroch elever skall ha ett reellt inflytande och delaktighet iverksamheten.3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om helhetssyn och om behovet av attvarva teoretiska studier med praktiska inslag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den definition av barn medsärskilda behov som föreslås i proposition 1993/94:11 ävenskall vara liktydig med läroplanens definition av elever medsärskilda behov,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ta till vara denkompetens som speciallärarna besitter,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brukarinflytande,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om behovet av uppföljning angåendemåluppfyllelse och timutfall vad gäller de praktiska ochestetiska ämnena,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om betyg,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om lärarprofessionalism.
mot · GH02Ub23 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan I en motion har jag föreslagit att bildämnetskall få en starkare ställning i den svenska skolan. Motionenhar ännu inte behandlats av . I motionen redogörjag för angelägenheten av att bildens roll iinformationssamhället lyfts fram. Det kom också till uttrycki förslag.I propositionen om en läroplan behandlas bildämnet påett traditionellt sätt -- samhällsutveckling, resultat frånforskning och praktisk erfarenhet får ingengenomslagskraft. Bildämnet klumpas ihop med en gruppämnen med disparat innehåll. Samverkan mellan bild ochsvenska försvåras. Om det är några ämnen som bordeklumpas ihop så vore det kommunikationsämnen somsvenska språket, bildämnet och musik.Kommunikationssamhällets behov måste komma tilluttryck i en ny läroplan. Därför bör bildämnet förstärkasoch dess roll i kombination med det talade och skrivna ordetuppmärksammas.Mot denna bakgrund föreslår jag att bildämnet ickeingår i blocket estetiska ämnen utan blir självständigt ämneeller kombineras med svenska språket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildämnets ställning i den nyaläroplanen.
mot · GH02Ub24 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan I regeringens framlagda proposition om nyläroplan för , sameskolan, specialskolan ochden obligatoriska särskolan tonas det globala perspektivetner jämfört med gällande läroplan.Som exempel kan nämnas att internationellaåtaganden i form av konventioner och rekommendationerinte föreslås ingå i den nya läroplanen då dessa dokument ienlighet med förslag gesförordningskaraktär. FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna, konventionen om barnets rättigheter,rekommendationen om utbildning för internationellförståelse, samarbete, fred, undervisning om de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna, deklarationenoch rekommendationerna om undervisning i miljöfrågorsamt för undervisning ommänskliga rättigheter och demokrati (1993) föreslås såledesinte ingå i läroplanen.Att internationella konventioner ochrekommendationer som berör undervisningsområdet intetas med i läroplanen förefaller märkligt särskilt motbakgrund av att man i propositionen påpekar att läro- ochkursplaner har dessa överenskommelser som utgångspunkt.Regeringen föreslår i stället att ''de på annat lämpligt sättskall göras tillgängliga för och kända i skolorna'' (s. 48,prop. 220), vilket inte alls ger dem den tyngd de får om definns upptagna i läroplanen.I propositionen anges att skolans undervisning bl a skallpräglas av internationalisering. En sida i prop. 1992/93:220ägnas åt exemplifiering av det internationella perspektivetsom anges behöva inrymma språk, den egna kulturen, denordiska grannländerna och . Tredje världen nämnsinte. Begreppet internationalisering behandlas som om detinte längre gäller i ett globalt perspektiv. I läroplanenbeskrivs enbart en europeisk dimension. bistånds-och solidaritetspolitik nämns överhuvudtaget inte.Skolan måste fortsatt bidra till internationell förståelseoch solidaritet med fattiga och förtryckta. Innebörden avinternationalisering är för snäv i läroplansförslaget.Undervisningen om tredje världen och de globalasambanden riskerar således att fr o m minskabetydligt i . En minskad undervisning omtredje världen och det globala perspektivet kan ledatill ett minskat intresse för bistånds- och solidaritetsfrågor.I den nu gällande läroplanen anges att ''skolan måstegöra aktiva insatser för att eleverna skall förståutvecklingsländernas problem och vårt beroende av dessaländer.'' Den grundtesen saknas helt i den nu föreliggandepropositionen. Sammanfattningsvis innebär propositionensförslag till läroplan jämfört med den nuvarande enbetydande nedtoning av de globala frågorna ochsolidaritetsaspekten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att betoningen av deglobala frågorna får samma utrymme som tidigare i den nuföreslagna läroplanen för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att långa tradition avsolidaritet och bistånd med tredje världen bör komma tilluttryck i den nu föreslagna läroplanen.
mot · GH02Ub25 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Undervisning om alkohol, narkotika och tobak ()Information, utbildning och fortbildning i ANT-frågorpå alla nivåer inom såväl som utanför skolans värld ärmycket viktiga faktorer i samhällets drogpolitik. För alla ossmedborgare är det betydelsefullt att skolans ANT-undervisning lyfts fram. Följderna av drogmissbruk kan vise i massmedias rapportering.I läroplanspropositionens avsnitt ''Skolan i enföränderlig värld'' beskrivs den miljö våra ungdomar leveri. Urbanisering och förändrade familjemönster harinneburit att kontakterna över generationsgränserna harminskat och rotlösheten ökat. Många storstadsmiljöer harbyggts med dålig känsla för, inte minst de ungas, livsmiljö.Kamratkretsen är betydelsefull. Ett större utbud avmassmedia anpassade för ungdomar -- radiokanaler,ungdomstidningar, video, skivor, satellitkanaler,dataprogram och dataspel -- gör media betydelsefulla imånga ungas liv. Radions musikkanaler och TV:nsrockvideokanaler har fler veckotimmar i många tonåringarsliv än de flesta skolämnen. De unga får tidigt möta våld,råhet och droger såväl i underhållning ochnyhetssändningar som ofta nog också i verkligheten.Propositionen framhåller därför att ''skolans förmåga atttidigt ge de unga tillräckliga kunskaper, men också socialoch moralisk kompetens att orientera sig bland mångaintryck, att sortera bort det skadliga från det roliga iungdomskulturer, att hitta kunskaper och ta sig fram hel ochoskadad -- såväl i fysisk som i mer överförd betydelse -- blirviktigt. ''Regeringen har i direktiven till Läroplanskommitténsarbete pekat på tre perspektiv som måste prägla skolansarbete. Ett av dessa är miljöperspektivet. Här borde t.ex.alkoholmissbruket som vårt största medicinska och socialaproblem lyftas fram eftersom det även är ett allvarligtmiljöproblem.Det är således en brist i propositionen att ANT-undervisningen fått en undanskymd plats. Under rubriken''Ämnesövergripande kunskapsområden'' nämnsvisserligen att bör stödja med kommentar-och referensmaterial samt att naturligt integreras iundervisningen i olika ämnen. ANT-undervisningen måsteanges som obligatoriska moment i inte minstför att säkerställa lärarutbildningen i ANT-frågor.För att ANT-undervisningen skall kunna integreras ochbedrivas under hela bör skolorna åläggas att iden lokala arbetsplanen konkretisera denna. Rektor haransvar för att en lokal arbetsplan upprättas och för attarbetet med de uppsatta målen fortlöpande följs ochutvärderas. Under rektors ansvar bör därför betonas atteleverna får undervisning om alkohol, narkotika och tobak. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska ANT-moment igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkretisering av ANT-undervisningen i den lokala arbetsplanen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rektors ansvar för ANT-undervisningen.
mot · GH02Ub26 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan SamlevnadsundervisningMånga ungdomar är otrygga, rotlösa och olyckligabl.a. beroende på den familjesplittring som likt en farsot hardragit genom vårt land. Att plötsligt uppleva att dengrundläggande trygghet som finns inom familjen raseraskan hos många sätta djupa sår . Samhällethar därför mycket att vinna på att uppvärdera, stötta ochstödja den mest naturliga av alla närmiljöer dvs. familjen.Propositionen beskriver den föränderliga omvärld våraungdomar lever i och lyfter också fram att mångaundersökningar visar att ungdomar sätter en egen familj,goda vänner och en stabil tillvaro högst bland livsmålen.Många talar t.o.m. om familjens renässans. Kvalitativalivsmål -- att finna några att dela livet med, sexuell ochkänslomässig trohet, att uträtta något som är viktigt förandra, att bli en god mor eller far, att tillbringa tid med sinabarn -- hamnar högre i ungdomars framtidsdrömmarän tidigare.Skolan är en viktig del av barns och ungdomars liv ochhar därför en viktig roll att i samlevnadsundervisningbetona människans grundläggande behov av trygghet. Härmåste familjen, samhällets bästa och mest naturligasolidaritetsskola lyftas fram. Undervisningen skall såledesges med sikte på hem och familj. Särskild hänsyn måste tastill de många elever som kommer från splittrade hem.Föräldrarollen måste uppvärderas starkare än tidigare.Ingen uppgift och inget ansvar kan vara större än att ge barntrygghet och en god fostran.Inriktningen av samlevnadsundervisningen skall varaatt:-- äktenskapet mellan man och kvinna prioriteras somsamlevnadsform, framför allt för barnens skull,-- vikten av trohet och respekt för varandra lyfts fram samt-- föräldraskapets stora betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av skolanssamlevnadsundervisning.
mot · GH02Ub28 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan ''Det är viktigt att alla elever i ochmotsvarande skolformer får möjlighet att skaffa engemensam kunskapsbas.'' står det i propositionen omgrundskolans nya läroplan (s. 64). Det står vidare att skälettill att regeringen föreslår en av fastställd timplanhänger samman med den vikt regeringen lägger vidskollagens likvärdighetsmål.Detta är och bör även i fortsättningen vara ett av deviktigaste målen för den svenska skolan. Många som ärverksamma inom skolan anser att verksamhet som enbartstyrs genom mål tyvärr inte kommer att kunna garantera enlikvärdig utbildningsstandard i landet.Läroplansdirektiven innehöll en klart uttrycktviljeinriktning mot ett garanterat minimiantal timmar förvarje ämne som regeringen i propositionen frångått utannärmare motivering.Bild, hemkunskap, idrott och hälsa, musik och slöjdföreslås till exempel av regeringen utgöra ett block. Dekunskaper och färdigheter som eleverna skall få i dessaämnen är dock vitt skilda och ämnena kan intekarakteriseras som typiska blockämnen. Erfarenheter visaratt vissa ämnen missgynnas av en konstruktion medblockundervisning. Det finns vidare farhågor om attregeringens förslag på ett olyckligt sätt skulle kunna skapakonfliker mellan de olika ämnena.Propositionen innehåller sex exempel på olikatimfördelning. I fyra av dessa har hemkunskap endasterhållit , vilket innebär en minskning med32 timmar jämfört med Lgr 80, och är en större procentuellminskning än vad blocket som helhet föreslås få. Detta visartydligt hur hemkunskapens ställning i skolan riskerar attförsvagas vilket vore olyckligt. Hemkunskap är det endapraktiskt-estetiska ämnet som inte finns i gymnasiet.Under rubriken ''En värld att vårda'' skriver regeringenatt det gäller att ge eleverna kunskaper och perspektiv somger dem möjligheter både att ta ett ansvar för det de självadirekt kan påverka genom till exempel konsumtions- ochlevnadsvanor (s. 9).Det ökande varu- och mediautbudet gör att det är svårtatt vara konsument , och det är viktigt att skolan ger deunga redskap för att hantera det stora informationsutbudet.Här fyller hemkunskapen en viktig roll.Hemkunskapen förbereder även barn och ungdomar förett jämställt liv genom att de i undervisningen samarbetaroch tar ansvar för arbetsuppgifter de nu och senare kommeratt möta i livet. Betydelsen av de praktiska erfarenhetersom eleven tillägnar sig i hemkunskapen får heller inteunderskattas.Med anledning av ovanstående är det viktigt atthemkunskapens ställning i skolan bibehålls eller allra helstförstärks. Därför bör de olika ämnena inom det praktiskt-estetiska blocket garanteras en minsta undervisningstidinom ramen för den totala minimitiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garanterad minstaundervisningstid för hemkunskap och de övriga praktiskt-estetiska ämnena.