ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N275 · 1993-01-26 00:00:00 — har ställt sig bakom WHO-målet att minskaalkoholkonsumtionen --2000.Detta är ett internationellt mål och måste naturligtvisförutsättas gälla agerande även i internationellasammanhang.Det statsägda AB Vin och Sprits export av AbsolutVodka, framför allt till , har ibland beskrivits som ettav svenskt näringslivs mest lyckade exportsatsningar desenaste åren. I AB Vin och Sprits årsberättelser redovisasmed stolthet den smått geniala reklamkampanj som liggerbakom framgångarna.Det är lätt att förstå att AB Vin och Sprit som företagkänner stolthet över att med de förutsättningar aktieägarengivit ha gjort ett gott resultat. Det är svårt att ha något attinvända mot detta.Det som är anmärkningsvärt är att ägaren, svenskastaten, inte klargjort för sitt företag vilken målsättning manhar ifråga om de produkter som företaget tillverkar. Utanatt reagera har ägaren åsett den förvisso mycket skickligamen fullständigt ohämmade reklamkampanj som företagetutomlands bedrivit för sin produkt . Sammaägare som således förbundit sig att inom ramen för WHOverka för en 25-procentig minskning avalkoholkonsumtionen bland medlemsländerna. Enligt lagfår reklam för alkohol dessutom inte förekomma i Sverige.Att för svensk statlig export av alkohol tillämpa andramarknadsföringsprinciper än de som gäller i , medhänvisning till att man följer andra länders lagar, kan inteuppfattas som annat än dubbelmoral. Det är därför rimligtatt, oavsett andra länders lagar, svensk statlig export avalkohol ålägges samma restriktivitet ifråga om reklam somgäller inom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk alkoholreklamutomlands.
mot · GG02N277 · 1993-01-26 00:00:00 — Sanering av gruvavfall i Sanera gruvavfallet i GarpenbergDet finns i Bergslagen två stora områden med gruvavfallsom läcker enorma mängder miljöskadliga ämnen --gruvavfallet från och frånGarpenbergsgruvan. Båda har i internationellaundersökningar klassats bland de allvarligaste källorna tillmiljöskadliga utsläpp runt hela Östersjön.Beslut har tagits om att sanera avfallet i . Statenbidrar med mångmiljonbelopp. I rimlighetens namn bordemotsvarande sanering ske med avfallet i . Detborde i fall också vara lättare att få fram medeltill saneringen eftersom gruvan är i drift och ärlönsam. Mängderna avfall ökar också ochförvärrar situationen.Arbetet med saneringen skapar också ett flertalarbetstillfällen i en ekonomiskt hårt drabbad region.Riksdagen borde som sin mening ge regeringen tillkänna att sanering av gruvavfallet i omedelbartigångsätts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att igångsättasaneringen av gruvavfall i .
mot · GG02N278 · 1993-01-26 00:00:00 — Så kallade fallskärmsavtal i krisbankerna FörstaSparbanken och Nordbanken tillsammans med s.k.trygghetsavtal för vissa högre fackliga företrädare har visatpå många svagheter med de nuvarande tingens ordning.Stora brister och direkt slapphet har visat sig i hur förmånerförhandlats fram av VD:ar eller andra höga chefspersoner.Vi anser att måste besluta om nya regler förpersoner i chefsställning inom vissa företag ochorganisationer.När nu staten bidragit med medel i banker och vissaandra kreditinstitut, anser vi att det måste vara ett krav attchefer och andra tjänstemän på chefsnivå ej ärkontrakterade med fallskärmsavtal. Ett fallskärmsavtalskapar inte det incitament som behövs för att driva enaffärsrörelse, t.ex. en bank. Med ett fallskärmsavtal somtrygghet vet man att man alltid kan hoppa av om det gårdåligt. Dessutom behöver en kompetent chef inte riskera attbli avskedad utan kan i normal ordning byta arbete. En ickekompetent chef skall naturligtvis inte heller ha någotfallskärmsavtal av förklarliga skäl.Alternativt anser vi att alla fallskärmsavtal i banker istatlig ägo eller stödda av staten skall redovisas.I och finns vissa börsregler som innebäratt man i årsredovisningen för börsföretag skall redovisaföretagsledningens ersättning. Där redovisas lön, tantiem,pension, optioner och fallskärmsavtal. Bolagens revisorergår i god för att uppgifterna är riktiga. Vi anser attmotsvarande regler skall finnas i Sverige.Vi anser också att alla s.k. fallskärmsavtal ellertrygghetsavtal i organisationer, som på något sätt får stödfrån staten skall redovisas. Även där bör revisorerna gå igod för att uppgifterna är riktiga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ett villkor för stöd frånbankakuten skall vara att s.k. fallskärmsavtal skallavvecklas,2. att , om yrkande 1 avslås, beslutar att ettvillkor för stöd från bankakuten skall vara att alla s.k.fallskärmsavtal redovisas offentligt,3. att beslutar att alla börsföretag skallredovisa lön, tantiem, pension, optioner ochfallskärmsavtal för chefspersoner,14. att beslutar att alla organisationer som fårstöd av staten skall redovisa fallskärmsavtal ochtrygghetsavtal offentligt.2
mot · GG02N286 · 1993-01-26 00:00:00 — Statligt stöd till företag Statligt stöd till företag utgår i olika sammanhang.Möjligheterna att i efterhand granska på vilka grunderstödet beviljats är begränsade på det sättet att företagen kanvägra lämna ut uppgifter som har betydelse.För att undvika att de statliga granskningsorganenkommer i den situationen bör regeringen i samband med attstödet beviljas se till att respektive företag medger att destatliga organen har rätt att granska bokföring och andrahandlingar som har betydelse i sammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga kontrollorgans möjlighetatt hos enskilda få tillgång till handlingar rörande statligtstöd.
mot · GG02N288 · 1993-01-26 00:00:00 — Skogsprodukter från har länge varit en mycketviktig produkt både för importländerna som har behov avprodukterna och givetvis för som får ett mycketbetydelsefullt tillskott i sin handelsbalans.Skogsprodukter har haft och har fortfarande storbetydelse även för sysselsättningen och förregionalpolitiken. Den skogsbaserade industrin har haft encentral roll under de s.k. skogslänens industrialisering.Inom massa- och pappersindustrin har en vidareförädling skett med större antalförädlade produkter. På trävarusidan har motsvarandeutveckling inte skett. Här består exporten fortfarandeframför allt av lågförädlade produkter i form av sågat virke.Skogsbruket har stort behov av nya förädlade produktersom kan mångdubbla klenvirkets värde och minskatransportkostnaderna till kunderna.För att kunna bibehålla och utveckla träbranschens storabetydelse och förbättra kompetensen bör branschprogramför vidareutveckling av näringen utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till branschprogrammet Träpå .
mot · GG02N290 · 1993-01-26 00:00:00 — avvecklades största delen av svenskvarvsindustri.Den varvsindustri som finns kvar är hotad genomatt man inte kan konkurrera på lika villkor med andraländers varv.Orsaken är att /93 avveckladevarvsstödet. Våra konkurrentländer har däremot en radolika former av stöd för att skydda sin varvsindustri. Somexempel kan nämnas , , , Spanienoch Polen.Det finns mot denna bakgrund en risk att den teknisktutvecklade varvsindustri som finns kvar i hotas medde villkor man har att arbeta under. Därför måsteregeringen handla snabbt genom att förelägga riksdagenförslag som innebär att svensk varvsindustri ges möjligheteratt verka på lika villkor som konkurrentländerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avvillkoren för svensk varvsindustri syftande till konkurrenspå lika villkor.
mot · GG02N291 · 1993-01-26 00:00:00 — Utveckling av industrikapaciteten i var av arbetandebefolkning verksamma inom industrisysselsättning. Under1993 kommer det att handla om ca 8 %.Under 1993 kommer världens modernaste bilfabrik attläggas ned. Över 800 människor blir utan jobb.Under 1993 kommer också modernastefönsterfabrik att läggas ner. Ca 150 människor blir utanjobb.Vid halvårsskiftet 1993 kan man räkna med att vi iUddevalla har en arbetslöshet på 20--av befolkningen.Landstinget i drar ner verksamheten mest ilandet, bl.a. beroende på statliga indragningar i ekonomin.Ovanstående beskrivning ser dyster ut men vi tror på enutveckling av och . Förutsättningen äremellertid att vi får draghjälp av riksdag och regering. GeUddevalla och verktygen så att vi lokalt ochregionalt kan bygga framtiden.Vi fick verktygen i samband med Uddevallapaketetunder 80-talet. Det skapades framtidstro, ungdomar fickjobb, samhället tog ansvar.Vilket ansvar har dagens regering?Vid flera tillfällen har regeringendeklarerat en generell närings- och industripolitik syftandetill att man inte skall lägga sig i något. Detta synsätt lederfram till att vi avrustar den industrikapacitet som finns -- ochsom behövs i ett framtida . En regering måste bry sigom, ha visioner, ge stöd.Vad kan göras i och ?I finns världens modernaste bilfabrik som intefår producera bilar på grund av marknadsläget.I finns modernaste fönsterfabrik sominte får tillverka fönster på grund av att det inte finnsnågon hemmamarknad.Det finns däremot en kompetens inte minst bland deanställda som borde tas till vara för att behålla denindustrikapacitet som behövs för att vi skall fungera somindustrination. Därför är det ett stort slöseri, både medmänniskor och nya anläggningar att inte pröva alla deuppslag som finns för att klara jobb och framtid.Det finns många uppslag, bl.a. har LO-sektionen iUddevalla föreslagit att blir en försökskommundär olika former av ersättningar som arbetslösheten medför,samordnas till olika projekt, med syfte att minskaarbetslösheten i kommun och region.Öststaterna har enorma behov av kompetens ochutveckling. Använd den kunskap som finns i Uddevallabåde på och Elitfönster för att klara utvecklingen. Gemöjligheter till riktat exportstöd i . Vimåste behålla vår industrikompetens! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge enchans till utveckling av befintligt industrikunnande.
mot · GG02N292 · 1993-01-26 00:00:00 — Den nuvarande borgerliga regeringen har genom detansvariga statsrådet i skilda sammanhang hävdat att detövergripande målet för regeringens näringspolitik är attskapa goda allmänna förutsättningar för ett livs- ochkonkurrenskraftigt näringsliv i Sverige.Den deklarationen rimmar illa med det som regeringenhitintills åstadkommit för att utveckla och stärka bl.a. densvenska gruvindustrin. Beslutet att lägga ner Nämnden förstatens gruvegendom (NSG) och att helt upphöra med allstatlig prospektering kommer onekligen att medföra att densedan tidigare minskade prospekteringen ytterligareminskar. Regeringens syn på den framtida prospekteringenbygger på förhoppningar om att den privata gruvindustrinkommer att kompensera detta bortfall. Den synen saknar,milt sagt, helt verklighetsförankring.NSG bildades för att förvalta den statligagruvegendomen. utvidgades nämndensuppgift till att omfatta ansvaret för statens prospektering.1982 blev nämnden en självständig myndighet i sambandmed att den gavs i uppgift att administrera statligt stöd i ettprogram för utökad prospektering. NSG förvaltar ocksåstatens kronoandelar, vilket innebär att nämndenutarrenderar statliga utmål och kronoandelarna för reguljärbrytning. Den verksamheten har gett intäkter istorleksordningen 20--årligen.I en promemoria som utarbetats avNäringsdepartementet framkommer att regeringen har föravsikt att fortsätta sitt raseringsarbete av den svenskagruvindustrin. Där framkommer bland annat att det såkallade kronoandelsinstitutet, d.v.s. statens rätt till andel ibearbetningskoncession med hälften avvecklas. Sådanaåtgärder i kombination med tidigare beslutade åtgärdersyftar definitivt icke, som framförs, till några som helstförbättrade förutsättningar för prospektering och gruvdrifti landet.Enligt vår uppfattning bör nu vidtaga krafttagför att säkerställa en fortsatt livskraftig gruvindustri. Ettsådant säkerställande kan endast åstadkommas genom attåterkalla det tidigare av fattade beslutet omavvecklingen av den statliga prospekteringsverksamheten.Den framtida organisationsformen för den statligaprospekteringsverksamheten kan dock bli föremål för enöversyn. Intäkterna från utarrendering av statliga utmål ochkronoandelar bör komma prospekteringsverksamheten tillgodo. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prospekteringsverksamheteninom gruvindustrin.
mot · GG02N295 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett hållbart och demokratiskt internationelltekonomiskt systemMedan EG dominerar den svenska debatten händer detviktiga saker på andra håll. Inom närmar sig(kanske) äntligen Uruguayrundan sitt slut. Storuppmärksamhet har fästs vid jordbruksdelen iöverläggningarna, men Uruguayrundan omfattar mångaandra angelägna frågor som diskuterats i betydligt mindreomfattning.GATT blev aldrig den organisation det var avsett att bli,utan i stället ett avtal. Detta ska nu omvandlas till eninternationell handelsorganisation, MTO.Förslaget att bilda organisationen kom in sent iförhandlingarna och har inte väckt den uppmärksamhet detförtjänar. Den politiska debatten har varit obefintlig. Ändåhandlar det om en organisation som kommer att få mycketstor betydelse för utformningen av det internatonellahandelsutbytet.En av de mest angelägna uppgifterna är att verka för atthandeln sker på ett sådant sätt att miljömål kan tillgodosesoch inte enbart betraktas som besvärliga handelshinder. Deoerhörda miljöproblem världen står inför kommer inte attkunna bemästras om inte den globala handeln kan bedrivaspå ett miljömässigt acceptabelt sätt.Det är uppenbart att dessa aspekter inte i tillräckligt höggrad funnits med i diskussionerna kring den nyaorganisationen. Den tycks förd i en värld som aldrig hörttalas om och där någon om miljö- och utveckling aldrig ägt rum.Pådrivande i diskussionen har industriländer och blockav länder (EG) varit. har i långt mindre gradkommit till tals.Det är beklagligt att den svenska EG-debatten fåttvärlden att krympa så att denna viktiga fråga inte tagits uppi den politiska debatten. Klockan är verkligen fem i tolv, förförslaget är så gott som klart. Hur de svenska förhandlarnaställt sig till denna fråga är tämligen okänt.Med tanke på resultatet av förhandlingarna kring dennya organisationen , är det nödvändigt att riksdagenmarkerar vikten av att i GATT-förhandlingarnaverkar för att den globala handelsorganisationen grundas påen ambition att förena frihandel med hänsyn till miljön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i GATT-förhandlingar bör verka för en handelsorganisation baseradpå miljöhänsyn.
mot · GG02N296 · 1993-01-26 00:00:00 — Bankkrisen och med den härav följande ökningen i gapetmellan in- och utlåningsräntor torde vara en faktor som harökat intresset för . Intresset för , som är enförkortning av Jord, Arbete och Kapital (de treproduktionsfaktorerna i den klassiska nationalekonomin)har vuxit mycket snabbt . Det böromnämnas att JAK:s samlade inlåning är ca 200miljoner kronor.JAK står utanför samhällets ordinarie kontroll avbank- och kreditväsendet och ligger således ej underbankinspektionens ansvarsområde. Med den räntelöshetsom tillämpas och med ett intresse från statens sida skulleJAK ha möjligheten att bli ett fullvärdigt alternativ till dettraditionella banksystemet.Då JAK:s verksamhet ökar i en allt snabbare takt kandet ifrågasättas om inte en viss samhällelig kontroll ärönskvärd. Om så är fallet är det rimligt att detta kombinerasmed motsvarande samhällsansvar. Exempelvis skulle statenkunna garantera åtminstone en del av inlåningen. Det kanockså vara av intresse från samhällets sida att officiellaberäkningar görs om den såväl privat- somsamhällsekonomiska nyttan av JAK:s räntefria verksamhet.Det skulle, för att få frågan om och den räntefriaekonomin belyst i ett vidare perspektiv, vara rimligt attstaten gjorde en förutsättningslös utredning om dessafrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredning omJAK och den räntefria ekonomin tillsätts i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GG02N298 · 1993-01-26 00:00:00 — De finansiella systemen i och i flera andra länderhar drabbats av stora ekonomiskaproblem. För bankkoncernerna bedömdeskreditförlusterna sammanlagt komma att uppgå tillca --1992. Förlusternaför såväl bankerna som för andra kreditinstitut kan liggakvar på en mycket hög nivå.Riksdagen beslutade med anledning härav i december1992 att inrätta en ny myndighet under regeringen,, som ska hantera stödet till banker ochandra kreditinstitut.I bankkrisens spår följer rapporter om ekonomiskbrottslighet i samband med kreditförlusterna. Så har tillexempel riksåklagare tillsammans medFinansinspektionen och bildat ensärskild grupp som ska söka efter mönster och samband somkan tyda på att ekonomiska brott gömmer sig i bankernaskreditförluster. En första studie visar att så är fallet enligtJonsson.Bankstödsnämnden ska bland annat bereda frågor omstatligt stöd, analysera den finansiella situationen hosinstitut som söker stöd, utforma förslag till villkor samt fattabeslut om stöd i vissa fall.För att allmänhetens förtroende för banksystemet skaåterupprättas, måste de banker och kreditinstitut som sökerhjälp hos redovisa om de misstänkerbrott bakom sina kreditförluster. Bankstödsnämndensuppgifter och befogenheter måste därför kompletteras såatt sådant krav ställs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på banker och andrakreditinstitut att redovisa misstankar om ekonomiskbrottslighet i samband med stöd från .
mot · GG02N302 · 1993-01-26 00:00:00 — I svensk näringspolitik har tidigare använts olika typerav branschprogram. Dessa program har syftat till attunderlätta utvecklingen av livskraftiga och expansivaföretag, som regel små eller medelstora. Åtgärderna inomprogrammens ram har varit breda och omfattande och harrönt mycket stor uppskattning.I den näringspolitik som framförallt Moderaternabedriver avvisar man nu av ideologiska skäl selektivainsatser såsom branschprogram. Därför har de programsom tidigare funnits avvecklats, till stor skada för svensktnäringsliv.Inom EG bedrivs en betydligt mera aktivoch mera pragmatiskt inriktad näringspolitik än vad densvenska regeringen gör. Denna utveckling står i starkmotsättning till den som kan märkas i . Det gör attde svenska företagens konkurrenskraft försämras jämförtmed företag i andra europeiska länder.En av de åtgärder som, helt i linje mednäringsdepartementets syn på selektiva insatser,genomförts är att Verkstadstekniska delegationen (VT-delegationen) lagts ner . Vid dentidpunkten hade 100 av de anvisade fördelats tillsmå och medelstora industriföretag för i huvudsakteknikhöjande insatser.Delegationens styrka har bl.a. varit att den fungerat somen katalysator för investeringar i ny teknik i ett stort antalsmå och medelstora företag. har varitlitet och arbetat på ett obyråkratiskt sätt. Kontakterna medverkstadsindustrin i allmänhet och bilindustrinsunderleverantörer i synnerhet har varit omfattande.Ungefär två tredjedelar av VT-delegationens satsningarhar kommit bilindustrins underleverantörer till godo.Många av de satsningar som gjorts har varit avgörande förföretagens förmåga att med ny teknik som hjälpmedel svaramot de hårda krav som ställts på bilindustrinsunderleverantörer, särskilt i samband med modellbyten.Krisen i den svenska bilindustrin accentuerar behovet avriktade insatser mot bl a underleverantörerna. På sammasätt som dessa är beroende av att bilindustrin finns, ärbilindustrin beroende av att underleverantörerna finns. Kaninte svenska underleverantörer förse bilindustrin medkomponenter så finns heller inga skäl för svensk bilindustriatt behålla sin produktion i Sverige.VT-delegationens organisation är ett bra exempel på hurman med en liten professionell styrelse och ett fåtalhandläggare kunnat åstadkomma mycket. Denorganisationsformen kan mycket väl stå modell även förandra branschprogram, men administreras av NUTEK.Delegationen har varit ett bra exempel på hur statenmed små resurser kan stimulera mindre och medelstoraföretag att höja sin tekniknivå för en framtida existens ochdärigenom skapa sysselsättning.I vår motion ''Näringspolitik i ett Europaperspektiv''begär vi att regeringen senast i samband medkompletteringspropositionen återkommer till riksdagenmed ett näringspolitiskt program med ettEuropaperspektiv. Där ingår också kravet på att denVerkstadstekniska delegationen återinrättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av Verkstadstekniskadelegationen.
mot · GG02N306 · 1993-01-26 00:00:00 — Skyldighet för banker att informera om räntenivån på sparkonton Antalet kontoslag som bankerna erbjuder sina kunderväxer alltmer, och det är svårt för den enskilde bankkundenatt från tid till annan veta om den sparform som han en gångvalt ger honom den bästa räntan. Den som en gång satt inpengar på en viss typ av konto i syfte att få högsta bankräntakan inte vara säker på att det förblir så. När bankerna stoltannonserar om att inlåningsräntan höjts avser detta i mångafall endast nya kontoslag medan räntenivån på äldre typerav konton bibehålls oförändrad eller endast höjs marginellt.Den enskilde bankkunden kan i sådana fall bibringas denfelaktiga uppfattningen att också han kommit i fulltåtnjutande av den belutade räntehöjningen, medan det isjälva verket krävts att han överfört pengarna från sittgamla konto till det nya kontoslaget. Till saken hör ocksåatt det inte är ovanligt att bankerna kräver särskilda avgifterför att få flytta över innestående medel från ett konto till ettannat.För att göra det möjligt för den enskilde bankkunden attåtminstone få tillfälle att överväga om han har sinasparmedel på ett konto som ger honom högsta ränta, anservi att det borde införas en ordning som innebär att bankernaär skyldiga att på det kontoutdrag, som i samband medvarje årsskifte tillställs alla kontohavare, tydligt ange intebara räntans storlek utan också den gällande räntesatsen förifrågavarande kontoslag. På samma sätt som enkreditgivare vid marknadsföring beträffande kredit ärskyldig enligt konsumentkreditlagen (1977:981) att lämnainformation om den effektiva räntan för en kredit skullebankerna således vara skyldiga att lämna uppgift omgällande inlåningsränta. Med hjälp av denna enkla uppgiftskulle bankkunden snabbt kunna göra en jämförelse medräntorna på andra kontoslag och föranstalta om deomplaceringar som han finner erforderliga. Genom det nyaskattesystemet, som bl.a. innebär att intresset förlångsiktigt banksparande har ökat, bör betydelsen av ensådan informtion också öka hos banksparare. Denförordade uppgiftsskyldigheten skulle även bidra till attfrämja konkurrensen mellan olika banker och vara en frånkonsumentsynpunkt nyttig prisinformation. Bankernaskostnader för den sålunda förordadeinformationsskyldigheten måste anses som försumbara.Det torde få ankomma på regeringen att närmare utredahur frågan skall lösas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyldighet för bankerna attinformera om räntenivån på sparkonton etc.