ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T611 · 1993-01-26 00:00:00 — Integration av sjöfarten i infrastrukturplaneringen Det tål att upprepas att sjöfarten måste integreras mer iden övergripande trafikplaneringen. Alltför få knutpunkterfinns i mellan väg, järnväg och sjöfart som på ettnationalekonomiskt sätt kan främja snabba och billigatransporter via sjöfart som så väl behöver vidintegrationen med . Detta gäller även om vi intekommer att ansluta oss till EG.Trafikinfarkten i göra att vi svenskarmåste söka nya vägar för vårt gods. Hypersnabba färjor,vilka redan finns i prototyp, kommer förmodligen blilösningen för de snabba transporterna till kontinenten medförädlat gods från väst- och sydkusten. Även den växandeöstmarknaden kommer att kräva hypersnabba färjor överÖstersjön.Närsjöfarten kommer att få en ökad betydelse och vibehöver kombinerade terminaler där omlastning mellanväg, järnväg och sjöleder sker. Infrastrukturplaneringenfrån statens sida måste styras så att omlastning mellantrafikslagen underlättas.Vi behöver eventuellt utse ett antal centralhamnar vartillriksdagen skall styra de landbaserade investeringarna. Vissahamnar, slussar, kurviga farleder etc måste åtgärdas för ensäkrare sjöfart.För att kunna genomföra en integration som även mångainom industrin tror på, bl a , måste vi öppnainfrastrukturanslagen för sjöfartsinvesteringar. Öppnasinfrastrukturanslagen för sjöfartsinvesteringar skall pengartas från befintlig ram, dvs från väg- och banverksanslagen.Kommunikationsdepartementet bör få i uppdragatt ta fram en översiktlig plan på var och hur dagenslandbaserade infrastruktur på bästa sätt kan integreras mednärsjöfarten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återkomma tillriksdagen med förslag på hur den landbaseradeinfrastrukturen skall integreras med närsjöfarten.
mot · GG02T615 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska isbrytarflottan, som tidigare i sin helhetvarit lokaliserad till , har till vissadelar förlagts till och . Kvar iStockholm är isbrytarna av Atleklassen.Under många år har från framförts förslagom att -- inte minst med tanke på att isbrytarna i huvudsakhar sitt arbete förlagt till och --borde vara stationerade i Norrland.Eftersom motiven att hålla isbrytarflottan samlad intelängre föreligger, torde de övervägande skälen tala för attde återstående isbrytarna, som ligger i ,lokaliseras till Härnösand.Länsstyrelsen i och HärnösandsKommun har i en studie ''Isbrytare mot norr'' redovisat depraktiska, ekonomiska och regionalpolitiskaomständigheter, som talar för Härnösand.Flera avgörande faktorer har däreftertillkommit, som ytterligare understryker fördelarna med attlokalisera statsisbrytarna till Härnösand:1. med sin nya sträckning -- den s.k.Deltavägen -- söder om och den planeradeinvesteringen i en ny bro över strax norrom på ökarframkomstmöjligheterna för såväl gods som personer ochutgör därmed ett dynamiskt inslag i utvecklingen av ettstarkt befolknings- och näringslivscentrum iMellannorrland.2. tvingas hänvisa statsisbrytarna tillnya platser, sedan kryssningsföretag uttryckt önskemål omcentrala lägen vid stadskajen i . Eftersom lokaliseringen i är en öppen fråga,kan alternativa lägen på ett helt annat sätt än tidigaretas med vid bedömningen, var isbrytarna av praktiska ochekonomiska skäl bör vara förlagda.3. kan ta emotstatsisbrytarna. Under loppet av har statentillsammans med kommunen investerat närmare 50miljoner kronor i hamnen. Dessa investeringar har bl.a.skett med hänsyn till möjligheten att erbjuda statsisbrytarnaplats i hamn.4. Naturliga förutsättningar för samarbete medMKN/KA 5 och kan göra det möjligt förSjöfartsverket att utan stora merkostnader bibehålla denoperativa i för Norrlands långakuststräcka.5. Kustradion i , som inledde sin verksamhet1916, kommer att upphöra . En överflyttning av de återstående statsisbrytarna iStockholm till kan även vara en välmotiveradåtgärd från statens sida för att kompensera förförlusten av kustradion.6. Beredskapslagring av bränsle i hamncisterner, kortagångsträckor, tillgång till verkstadsresurser, hög beredskap,förtöjning inom bevakat område och vid kostnadsfriakajplatser är ytterligare skäl, som talar för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en överflyttning av de iStockholm stationerade statsisbrytarna till .
mot · GG02T616 · 1993-01-26 00:00:00 — I sin utredning ''Vägval i Gotlandstrafiken'' förordarsjöfartsverket en färjeförbindelse från fastlandet tillGotland över endast en hamn, nämligen . Mångaremissinstanser hade invändningar mot den modellen, avmånga olika skäl. Färjetrafiken över ochNynäshamn fungerar i stort väl och det finns ingenanledning att tro att nedläggning av de båda terminalernatill förmån för en helt ny i skulle vara en bättrelösning. har ett mycket bra geografiskt läge förtrafiken från och till och kontinenten. Därförär det viktigt att bibehålla färjetrafiken via Oskarshamn.Sedan fyra år finns ingen färjetrafik mellan Västervikoch . För passagerare från hela området ------är det en storefterfrågan på denna färjelinje, som utgör den kortaste --och därmed den billigaste och miljömässigt mesttilltalande -- vägen till Gotland.Västervik är en mycket intensiv turistort sommartid.Lysingsbadet i var en av de få turistanläggningari som ökade sitt besökstal såväl som1992. I och med satsningen på värld iVimmerby har antalet turister i hela norra länytterligare ökat. Många efterfrågar möjligheten att kunnakombinera vistelsen i /meden resa till från Västervik.Det borde därför vara naturligt att en färja sätts in isommartrafik på linjen --inom nuvarandekoncession.En fråga som blir alltmer aktuell är kommunikationernamed . Reguljära färjeförbindelser mellanSmålandskusten och kan på ett naturligt sätt ävenangöra . Förutsättningarna för en frånGöteborg----via färja till ochvidare till i första hand och borde utredasnärmare. En motion om denna ''Baltic Link'' under förrariksmötet, 1991/92:T336 (m), avstyrktes av trafikutskottet ibetänkande 1991/92:TU15 utan att sakfrågan egentligenkommenterades. Med färjetrafik till från t.ex.Storbritannien skulle en ny och kortare led kunna skapasför långväga lastbilstransporter från väst till öst och viceversa.Östersjöstaterna bör ha kompletta och väl fungerandekommunikationer sig emellan för att person- ochvarutransporter skall underlättas i ett alltmer ökandeutbyte. Detta bör vara en central inriktning såväl vidnationell planering som vid internationellt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om färjeförbindelser med Gotlandoch en utredning av förutsättningarna för ''Baltic Link''.
mot · GG02T617 · 1993-01-26 00:00:00 — Frågan om de stora isbrytarnas stationering har varitaktuell under . Inte minst iVästernorrlands län och kommuns studie''Isbrytare mot norr'' (dec. -90) har belyst detta.I tidigare motioner har de olika skäl som kan anses talaför en förflyttning redovisats. Det kan finnas skäl att häranföra dessa igen: närhet till verksamhetsområdet,hög beredskap, korta gångsträckor, beredskapslagringav bränsle i hamncisterner, förtöjning inom bevakatområde, tillgång till verkstäder nära förtöjningsplatsen,tillgång till utbildningsresurser nära förtöjningsplatsen.Trafikutskottet avstyrkte de motionsyrkanden somframställts till /92.Sedan dess har vissa förändringar skett när det gällerförutsättningarna. En av dessa gäller kostnader för kajplats.Sjöfartsverket betalade 1992 i kajhyra i 432 000kronor samt för 15 parkeringsplatser tillbefattningshavares bilar. Priserna kan förutsättas öka med3--per år.Härnösands kommun har i sin tekniska nämnd tagitbeslut om att inte debitera någon hyra för kajplats.Detsamma förutsätts gälla parkeringsplatser förbefattningshavare i anslutning till kajplatserna förisbrytarna. Detta skulle innebära en skillnad på i dagsläget.Gångkostnaderna till verksamhetsområdet utgör varjeår ett antal vid fortsatt placering iStockholm. Vid stationering i befinner man sigmitt i verksamhetsområdet, varför dessa kostnaderreduceras avsevärt.Vid en omlokalisering av isbrytarna till gårdet att uppnå positiva effekter för isbrytarverksamhetenoch dess kostnadsbärare, d.v.s. sjöfarten. De regionalaeffekterna och värdet av möjligheterna att fortsättautvecklingen av hamn borde vara uppenbara.De förändrade förutsättningar som trots allt föreliggerborde enligt min mening göra det både möjligt och lämpligtmed en omstationering av isbrytarna enligt ovanståendeförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omstationering av de storaisbrytarna till .
mot · GG02T619 · 1993-01-26 00:00:00 — Den stora oljekatastrof som har drabbatShetlandsöarna, har sannolikt slagit ut stora delar avdjurlivet. Fisket har förstörts liksom laxodlingen. Ävenlandområden har fått oljeskador vars följder kommer attmärkas långa tider framöver.Katastrofen vid kunde lika gärna haskett vid en ö i , t ex . Med de stormaroch orkaner som rått kunde helaBohuskusten med dess fågel- och djurliv varit utslaget. Vidanvändandet av dispergeringsmedel som sänker oljan tillbotten blir bottnarna förstörda.När länderna runt lade ut ekonomiska zonerfick inga fiskefartyg passera ut och in i andra länders zonermed mindre än att de hade licens och rätt att fiska. Detborde inte vara omöjligt att använda samma system nu närhaven delats upp mellan strandstaterna. Då skulle man fåen effektiv kontroll på de fartyg som utnyttjarvattenområdena för transporter.Risken för katastrofer ökar när tankflottan blir äldre ochnär besättningar ibland har kommunikationssvårigheter p ga att de inte förstår varandras språk. Det borde vara möjligtatt få till stånd en överenskommelse mellan t ex ,och , där trafiken i våra vatten får ske påvattenägarnas villkor. Det skulle betyda att både västkustenoch skyddas. Vi finner det angeläget att vidta allade åtgärder som kan bidra till en säkrare sjöfart liksom attsöka kontakt med våra grannländer för att nå enöverenskommelse om vattentrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska risken för oljeskador.
mot · GG02T620 · 1993-01-26 00:00:00 — är ett av landets mestgenomindustrialiserade län. Näringslivets sammansättning iVästmanland är av sådan art att den kräver godakommunikationer. Sjötransporter ger miljömässigafördelar genom att övrig trafik avlastas.Säkerhetsaspekterna och miljöskyddet på sjön måstegivetvis vara tillgodosedda. En väl fungerande sjöfart, bl.a.till och från och hamnar, är av storbetydelse. För att förstärka konkurrenskraften förnäringslivet och underlätta för den yrkesmässiga sjöfarten iMälaren bildades den s.k.Mälarledskommittén med representanter för storatransportköpare, speditionsföretag, hamnar, kanalverket,och i län.Kommitténs målsättning för sjöfarten tillMälarhamnarna är att den ska ha samma förutsättningarsom sjöfarten till motsvarande hamnar vid kusten som t.ex.Gävle, och . ärdärvid en betydande flaskhals för Mälarsjöfarten. Vi villnämna att farlederna till och redan under1970-talet och till något senare fördjupades avMälarintressenterna för att tillåta trafik med 7,0 metersdjupgående. Om de senaste föreslagna fördjupningarna ochbreddningarna av kanalen genomförs innebär dettaomedelbart förbättringar i form av lägre fraktkostnader förföretagen och stora miljövinster för samhället genom färrefartygsrörelser med större och säkrare tonnage på Mälaren.Det bör särskilt understrykas att spelar en viktigroll för vattenförsörjningen och att den dessutom är ettviktigt rekreationsområde i en tätbefolkad region. Om inteMälarsjöfartens konkurrensförmåga förstärks kan det påsikt finnas risk att en större del av transporter tillMälarregionen sker med lastbilar efter omlastning ikusthamnar. Detta medför ytterligare negativa effekter förmiljön.I det korta perspektivet är Mälarledskommitténsmålsättning för Mälarsjöfarten att kommitténs tidigareredovisade förslag till begränsad utbyggnad av Södertäljekanal genomförs. Detta förslag innebär att fartyg upp till 10500--dw beroende på fartygskonstruktion kantrafikera jämfört med ca dw i dag.En utveckling av Mälarsjöfarten påverkar inte barautvecklingen i västra . Sjöfarten på harsedan länge haft och har fortfarande stor betydelse förindustrins utveckling i Bergslagen.Transporterna av bulkvaror är av den totalavolymen för Mälarsjöfarten. Detta relativt lågvärdiga godsär mest känsligt för transportkostnader och skulle därförmest gynnas av om större och effektivare tonnage kundeanvändas inom Mälarsjöfarten genom en utveckling ienlighet med målsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av Mälarsjöfarten.
mot · GG02T621 · 1993-01-26 00:00:00 — Sjöfrakt är ett miljövänligt sätt att transportera storamängder gods längre sträckor. I Europa spelarkanalsjöfarten en växande roll i en infrastruktur föreffektiva transporter. I planeringen för att begränsamiljöbelastningen satsar EG på att begränsalandtransporter genom att utnyttja de inre vattenvägarna.Närsjöfarten får också en växande betydelse.Sveriges två stora inre vattenvägar är ochMälaren. I båda fallen kan man undvika belastandevägtransporter genom att i stället utnyttja de godamöjligheterna som finns till sjöfrakter.Genom investeringar som betalats av staten, landstingenoch berörda kommuner har kapacitet och säkerhet kunnatförbättras . Hamnarna har stor regionalpolitiskbetydelse.Olika faktorer spelar naturligtvis roll förkonkurrenskraften mellan olika transportalternativ ochvilka start- och slutpunkter som väljs. En sådan faktor ärden statliga farledsvaruavgiften, som tas ut enligt en särskildförordning. Den tas ut av varje fartyg med visst belopp iförhållande till dess last räknat i ton. Avgiften är ocksåavståndsrelaterad och är olika för råolja ochmineraloljeprodukter.Enligt vår uppfattning motverkar nuvarande utformningav avgiften strävandena att stimulera sjötransporter.Farledsvaruavgiften är högre om ett fartyg gårtill Mälarhamnarna eller som om det lossari . Samma jämförelse med visar ettavgiften blir högre. Farledslängden frånLandsort till resp. Mälarhamnar enligt ovan ärungefär densamma.Enligt vår mening är det angeläget attfarledsvaruavgiften ses över i syfte att stimulerasjötransporterna på de sträckor där det finns konkurrensmellan olika transportmedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avfarledsvaruavgifterna.
mot · GG02T622 · 1993-01-26 00:00:00 — näringslivDen strukturomvandling som nu genomgår ärsärskilt tydlig på , där jordbruket och den offentligasektorn svarar för av alla arbetstillfällen. Detta ärlångt över genomsnittet för riket. Båda sektorerna ärföremål för en omvandling som, oavsett högkonjunktur,kommer att ge en minskning av antalet arbetstillfällen.Eftersom den alternativa arbetsmarknaden är så smal hotaren utflyttning från ön om inte andra näringsgrenar kanutvecklas.Turist- och besöksnäringen är under stark tillväxt i helavärlden och har utvecklats till den störstaenskilda näringsgrenen. Bortsett från offentlig sektor ärturistnäringen andra största näringsgren efterjordbruket. ökaderesandeströmmen kraftigt, mycket till följd avprissänkningen på färjeresorna. Ökningen kan nämligenendast till liten del tillskrivas den ovanligt vackrasommaren, eftersom det var framför allt förbokningarnasom ökade.FärjeprisernaFärjeprisernas betydelse för antalet resande till Gotlandär naturligtvis mycket stor. I ''Vägval i Gotlandstrafiken'' föreslås en taxa som bygger påjämförelser med regional trafik. Intressenterna på ,men också andra remissinstanser, förordar i stället den s.k.vägprisprincipen, dvs. en taxesättning som baseras påkostnaden att färdas lika på landsväg somavståndet mellan fastlandshamnarna och . Iargumentationen finns även samhällsekonomiska skäl fören ytterligare sänkning av färjepriserna. Sjöfartsverketsförslag och ''vägprisförslaget'' står så långt från varandra attdet vore lämpligt med en ny snabbutredning.Den nuvarande koncessionen för Gotlandstrafiken löperut /98. Redan nu borde utredas hurutformningen av trafiken skall se ut efter detta datum. Detfinns många förslag och idéer i debatten omGotlandstrafiken, förutom de som presenterats iSjöfartsverkets rapport. En parlamentarisk utredning ellerannan kommitté bör tillsättas för att grundligtvärdera de olika förslagen. Med hänsyn till den mycketstora betydelse en väl fungerande färjetrafik har förGotlands del, är det viktigt att kommunen och andraintressenter på ön är företrädda i en sådan utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en snabbutredningom biljettpriserna på Gotlandsfärjorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillsätta enutredning med uppgift att ta fram förslag till utformning avGotlandstrafiken efter nuvarande koncessions utgång.
mot · GG02T623 · 1993-01-26 00:00:00 — Förflyttning av isbrytare till Frågan om isbrytarnas placering har diskuterats underlång tid. Många har ansett att isbrytarna borde varalokaliserade till sitt normala verksamhetsområde. Tidigareförslag har också framförts om att förflytta isbrytarna tillHärnösand.Länsstyrelsen i och Härnösandskommun har gjort en fördjupad utredning som belyserförutsättningarna för en lokalisering till . Faktafinns således för att göra en politisk bedömning.Vi vill påpeka följande fördelar med en förflyttning avisbrytarna till Härnösand:Närhet tillverksamhetsområdet beredskap Kortagångsträckor Beredskapsplanering av bränsle ihamncisterner Förtöjning inom bevakat områdeTillgång till verkstadsresurser nära förtöjningsplatsenTillgång till utbildningsresurser nära förtöjningsplatsen.Omfattande investeringar har gjorts iHärnösands hamn och hamnen kan ta emotisbrytarna. Här finns också naturliga förutsättningar för ettsamarbete med kustbevakningen.Till dessa argument kommer det ökade intresse somnäringslivet visar för en utvecklad kustsjöfart.Sjötransporterna har en framtid med hänsyn till energi ochmiljö, ny teknik i hamnarna och en utveckling avsystemtransporter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förflyttning av isbrytarna tillNorrland och .
mot · GG02T624 · 1993-01-26 00:00:00 — Säkrare oljetransporter i nordiska farvatten Via massmedia får vi ständiga rapporter från skilda delarav vår värld om för naturen förödande oljekatastrofer. Allaminns vi vad '''' ställde till med vid Alaska.Och den vid nyåret 92/93 inträffade oljekatastrofen vidShetlandsöarna resulterade i oljedränkta fåglar, sälar ochallehanda vattendjur. Vatten- och strandväxter dog iofattbar omfattning och långt inpå öarna drabbades bådedjur och människor.Enligt uppgifter från det svenska sker enalltför stor del av oljetransporterna på äldre tonnage från1970-talet, bl.a. ej utrustade med separata ballasttankareller dubbla skrov.De nordiska länderna med sina långa kuststräckor liggerstarkt exponerade för oljeutsläpp. Särskilda riskområden ärÖresund och med sina trånga passager ochskärgårdar. I de nordiska farvattnen borde endast optimaltransportsäkerhet för olja och andra miljöfarliga lastertolereras.I premieras säkerhetstonnage genom attoljelaster från fartyg med dubbelskrov befrias frånilandtagningsavgifter.I de nordiska länderna finns tillbaka en avNordiska ministerrådet rekommenderad miljömärkning,svansymbolen. Det vore önskvärt att fartyg medmiljösäkert tonnage kunde få rätten att bära svansymbolenoch att de på olika sätt ekonomiskt gynnades framför desämre rustade med äldre och miljöfarligt tonnage. Dennordiska miljösvanen på fartyg blir därmed också bättrekänd utanför de nordiska ländernas gränser och väckerintresse som kan leda till liknande stimulansåtgärder i andradelar av världen. Dessutom är det viktigt att via FN-organarbeta för globala identifikationssymboler för godatransportmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkrare transporter i nordiskafarvatten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömärkning av fartyg,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivera FN-organ för att fåtill stånd globala transportsäkerhetskrav föroljetransporter.
mot · GG02T626 · 1993-01-26 00:00:00 — Registreringsplikt för fritidsbåtar finns bl.a. i ,, , och . Även i införsnu ett fritidsbåtsregister. I dessa länder anses detintegritetstvång som registret innebär vara försumbart.Den svenska anser att ettfritidsbåtsregister är till stor hjälp, framför allt föreftersökning och sjöräddning men också när det gäller brottmot sjötrafikbestämmelserna.Sjöpolisen anför som skäl för ett fritidsbåtsregister attdet ger möjligheter att snabbt kontrollera stulna båtar ochatt spåra ägaren. Också sjöpolisen anser ett registervärdefullt vid sjöräddning.Försäkringsbolagen ser ett fritidsbåtsregister som detkanske viktigaste verktyget i kampen mot deförsäkringsbedrägerier som tenderar att öka i omfattning.Den kriminella hanteringen med stulna fritidsbåtarstävjas bäst genom ett fritidsbåtsregister. Genom enkontroll i registret kan en blivande köpare lätt kontrolleraatt säljaren av en fritidsbåt också är ägare av den.Polisen, försäkringsbranschen ochstöldskyddsföreningen ser därför klara fördelar med ettfritidsbåtsregister.Sammanfattningsvis vill vi hävda, att ettfritidsbåtsregister fyller en stor funktion i arbetet med attfrämja sjösäkerhet och god sjötrafikkultur samt för attbekämpa brottslig verksamhet. Det integritetsintrång somen registrering av fritidsbåtar kan innebära anser viförsumbart. Ett fritidsbåtsregister bör därför återinföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av ettfritidsbåtsregister.
mot · GG02T627 · 1993-01-26 00:00:00 — inträffade flera allvarliga olyckor medfritidsbåtar. Exempelvis omkom samtliga ombordvarandedå en motorbåt ute på vattenfylldes. Trots attsjöräddningen larmades och fastän samtligaombordvarande hade ordentliga flytkläder överlevde dessainte på grund av att de inte kunde upptäckas genomflygspaning. Felaktig färg på flytkläderna gjorde det nästintill omöjligt att från luften upptäcka de nödställda. Färgenavvek inte tillräckligt markant från havet.Vid en annan olycka försvann en båt någonstans mellanGotland och . Sjöräddningsarbetet försvårades avatt samarbetet med de estniska myndigheterna intefungerade på ett tillfredsställande sätt. Flera brister harkunnat konstateras.Vilka lärdomar bör då dras av sådana olyckor därfritidsbåtar och andra mindre båtar är inblandade? Vad görsför att förebygga liknande olyckor? Går det att hittagenerella mönster eller systemfel? Och hur går man i så falltillväga?En möjlig väg är att tillsätta en , som skall ha som uppgift att företaganoggranna undersökningar av olyckorna i avsikt attförhindra liknande olyckor. I andra sammanhangförekommer det att haverikommissioner tillsätts för att draslutsatser . Varför inte också göra det pådetta område? Det skulle vara ett medel i det viktigasjösäkerhetsarbetet. Den typen av åtgärder behövs för attskapa ökad trygghet. Exempelvis skulle Sjösäkerhetsrådetinom ramen för sina uppgifter här kunna göra en insats.Även andra organ skulle därvid kunna göra effektivainsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en särskild för att utredaallvarligare olyckor med fritidsbåtar och andra mindrebåtar.