mot · GG02Bo239 · 1993-01-26 00:00:00 — Bygginvesteringar skapar arbetenSverige upplever nu en allvarlig ekonomisk kris. Dettamedför stora problem för samhället, företag och enskilda.Den allvarligaste effekten är den höga arbetslösheten.Hög arbetslöshet är en förlust för samhället men det ärframförallt en förlust för den enskilde som tvingas ut iarbetslöshet. Det känns speciellt bittert när de ansvarigakan dra sig tillbaka med höga pensioner eller till högasamhällsposter.Vänsterpartiet anser att arbetslösheten jämtemiljöproblemen är landets allvarligaste problem. Åtgärderför att minska dessa problem är följaktligen högstprioriterade.Vänsterpartiet anser att budgetunderskottet inte böröka. Men vi menar att det inte minst rent statsfinansiellt ärviktigt att nu försöka få igång investeringar för framtiden påbekostnad av både offentlig och privat konsumtion. Detillgängliga finansiella resurserna ska också styras så attsparandet inte ökar i det konjunkturläge som råder.I denna motion tar vi upp förslag som ökarnyproduktion, ombyggnation och upprustning avfastigheter, ROT-verksamhet, VA-renoveringar, m.m.BostadssektornRegeringen anser att statens subventioner tillbostadsbyggande ska trappas ner. Detta kan Vänsterpartietinstämma i, men inte i regeringens förslag om hur och närdet ska ske och i vilken omfattning.Det är också självklarhet att framtida nedskärningar ibostadssubventionerna ska spridas jämnt över helabeståndet och även alla typer av upplåtelseformer. Dettabör ge regeringen till känna.Byggande av allehanda slag bör nu stimuleras, krisen ärså akut att både konventionella och okonventionellametoder behövs för att få fart på byggnationen. Byggandetstår för hälften av landets investeringar. Att då försämrafinansieringsmöjligheterna i dagens konjunkturläge ärinte -- milt sagt -- speciellt framsynt.På sikt -- när konjunkturen så medger -- vill vi sänkastatens utgifter för bostadssektorn med minst 20 miljarder,detta beskrivs närmare i vår ekonomiska partimotion.Anledning till vår inställning är bl.a. att vi internationelltsett har en hög bostadsstandard, t.ex. bor det bara en ellerhögst två personer i hälften av alla bostäder som har fyraeller fler rum (Prop. 1992/93:100 Bil 8). Av miljöskäl ochsolidaritetsskäl bör inte den svenskagenomsnittskonsumtionen av bostadsyta öka.Regeringen föreslår tillsammans medSocialdemokraterna bl.a. att räntebidragen sänks med 3miljarder för . Detta trots konjunkturläget. En visssänkning kan vara motiverad men att skära bort 3 miljarderär föga anpassat till verkligheten och visar regeringens ochsocialdemokratins brist på verklig vilja att motverkaarbetslösheten.Ca 30 000 lägenheter bör byggas de närmasteåren. Det är önskvärt att det under en lågkonjunkturåtminstone inte produceras färre än så. Enligt allaprognoser kommer bostadsbyggandet att falla drastiskt dennärmaste tiden. Regeringen bör få i uppdrag att kommamed förslag om hur bostadsproduktionen ska upprätthållas.Regeringen trodde att omläggningen avbostadsfinansieringssystemet skulle bidra till lägre räntor,lägre boendekostnader, etc. anser att regeringenomedelbart bör utreda och komma med förslag till nyttbostadsfinansieringssystem som både klararboendekostnader och en jämn bostadsproduktion. Dennautredning ska vara parlamentariskt sammansatt.Själva osäkerheten i finansieringssystemet med ständigtnya villkor bidrar starkt till fluktuationerna och problemeninom byggsektorn. Ansvaret faller tungt på både borgerligaoch socialdemokratiska politiker som skapat kaoset inomfinansvärlden och byggsektorn. drabbas de som blirarbetslösa och de som inte klarar sina boendekostnader.I den översyn av bostadsfinansieringssystemet vi önskarbör även dessa två punkter beaktas:1. Behovet av studentbostäder och bostäder för äldre skakunna tillgodoses inom det nya systemet. 100 000 bostäderkommer att behövas byggasför att möta behovet från de äldre.2. Möjligheten av att i högre grad styrabostadssubventionerna regionalt. har vi överskott avbostäder i vissa regioner och i andra -- främststorstadsregionerna -- bostadsbrist. Stöd tillbostadsbyggande bör naturligtvis gå dit det behövs.Riksdagens bostadsutskott beslöt i samband medpropositionen ''Om åtgärder för att stimulera den svenskaekonomin'' att regeringen skulle återkomma med åtgärderför att öka volymen på ombyggnadsverksamhet. Detta harregeringen ännu inte gjort. Vi upprepar här kravet.Avregleringen av byggregler inom bostadsektorn, dvs.att byggherrar i större utsträckning får bygga lägenheternasom de vill kan vara bra. Förmodligen skapar det dock merproblem. Regeringen tror att det sparar pengar, det ärfortfarande endast tro. En fara finns att det går som i Norge.Norge avreglerade. Där försämrades standarden pålägenheterna så mycket att de blev olämpliga som bostäderoch därmed svårsålda. Samhällsekonomiskt blev det enförlust. inför nu återigen byggregler. börsom sin mening ge regeringen till känna att ändringar ibyggregler inte får resultera i sämre kvalitet i bostäder.Kommunerna måste även få ha detavgörande inflytandet över stadsplanering och fördelningenav bostäder. Detta kan tillgodoses bl.a. genom attmarkvillkoret och den kommunala bostadsanvisningsrättenskall hävdas som krav för statligt stöd i bostadsfinansiering.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Det finns ett överskott av kontorslokaler. Det finnsockså ett överskott av stora villor. föreslåratt ''bostadiseringen'' av kontorslokaler och avknoppningav mindre lägenheter från större villor jämställs mednyproduktion av bostäder. Därmed är dessa typer avombyggnad berättigade till samma schablonbidrag som''vanlig'' nyproduktion.Denna typ av ''nyproduktion'' är visserligen billigare änvanlig nyproduktion men stödet kan motiveras utifrånhushållningsresurssynpunkt och att det finns ett stort behovav smålägenheter.Riksdagen bör ändra förordningen om räntebidrag tillnyoch ombyggnad så att alla permanent nytillkommabostäder ges samma schablonbidrag som nyproduceradebostäder.För att stimulera ombyggnad av äldrebostäder börombyggnad av äldrebostäder ske enligt 1992 årsombyggnadsregler.För att stimulera ytterligare ombyggnad skaansökningar om räntebidrag som inlämnats fåpåbörjas med regler.Underhåll och upprustning av offentliga lokaler m.mDet finns ett stort eftersatt behov av renovering ochbyggande av offentliga lokaler. Till stor del berör dettakommunala fastigheter men även statliga ochlandstingsägda. Det handlar om skolor, daghem,äldrebostäder, etc. Ofta är många objektfärdigprojekterade och kan igångsättas.I kommunerna finns också ett stort eftersatt behov avupprustning och modernisering av parkområden,bostadsområdens utemiljöer, skolgårdar. Även gator ochvägar, broar, armaturer, kollektivtrafikmiljöer etc.Slussen i är ett bra exempel. Den passerasvarje dag av tusentals människor. miljö är starktsliten och skulle behöva rustas för hundratals miljonerkronor. Ombyggnaden är nästan färdigprojekterad ochskulle kunna igångsättas . Medel till det skullebl.a. kunna komma från bilavgifter.Arbetslösa bör sysselsättas med bl.a. ovan beskrivnaprojekt. Det kan vara i form av kommunalaberedskapsarbeten, finansierade via AMS-medel, ochstatliga lån med goda villkor.Vi yrkar också att det stimulansbidrag som tidigare fannsför upprustning av offentliga lokaler återinförs (kravetåterfinns i parti-kulturmotion).ROT-programÄven ROT-program har bostadsutskottuttalat ska stimuleras. ROT-program innebär upprustningav slitna flerfamiljsområden, företrädesvis fastigheter somingår i de s.k. miljonprogramområdena. Områden sombyggdes snabbt och med föga hänsyn till de boende. Debyggdes i huvudsak . En del områden harrenoverats men mycket återstår att göra. Regeringensfärska beslut att vägra ge bidrag till fortsatt renovering ibland annat kommun visar regeringens oförmågaatt åtminstone ibland göra rätt.Regeringen har inte effektuerat detta krav frånriksdagens bostadsutskott. föreslår attstatliga garantier på ca 2 miljarder för lågräntelån ställs tillförfogande för ROT-verksamhet inriktade på bostäder. Ettanslag på för räntekostnaden inrättas.På motsvarande sätt inrättas ett lågräntelån för ROT-verksamhet för andra slag av fastigheter -- skolor, daghem,ålderdomshem, etc. Den statliga garantin bör vara ca 1miljard. Ett anslag på förräntekostnaden inrättas.VA-underhåll och moderniseringI många kommuner finns VA-system som till största delär eller tidigare. Frånsett de ekonomiskaskador som vållas av dessa gamla trasiga, läckande systembidrar de till att reningsverken inte fungerartillfredsställande. Även vattenverken drabbas påmotsvarande sätt.Frånsett upprustning av befintliga system måstenybyggnation och modernisering av VA-system ochdagvattenavlopp innebära att nya system byggs och attdessa system blir slutna. I längden kan inte avloppenutmynna i haven eller avloppsresterna lagras på en deponi.För upprustning av VA-näten bör kommunerna -- påsamma sätt som för upprustning av fastigheter m.m. --erbjudas statliga lågräntelån. Den statliga garantin för lånetberäknas till ca 0,5 miljarder. Ett anslag på förräntekostnaden inrättas.Investeringar inom kan byggprojekt som t.ex.ombyggnad av äldre stationer påskyndas. Förmodernisering och kapacitetshöjande åtgärder harTeleverket ett investeringsprogram på ca 9 miljarder/år.Trots att ökningen av teletrafiken har gått ner krävs enfortsatt utbyggnad och modernisering av näten.För modernisering av äldre stationer, ombyggnad av nät,m.m föreslår vi att anslås. Televerketkan för sin internutbildning få medel ur anslaget förkompetensutveckling genom avdrag för arbetsgivaravgift.KulturTill upprustning av kulturlokaler, vård av vårt kulturarv,konstnärlig utsmyckning, m.m föreslår Vänsterpartietytterligare medel. Våra konkreta krav återfinns i vårpartimotion om kultur.ÖvrigtVänsterpartiet kommer i andra motioner att redovisaomfattande förslag på andra typer av investeringar vilkasmål är ett bärkraftigt samhälle -- bärkraftigt bådeekonomiskt och ekologiskt. Det gällerinfrastruktursatsningar, omställningen av energisektorn,utbildningsinsatser, miljösatsningar.Vi vill speciellt framhålla förslagen tillmiljöinvesteringer som minskar både budgetunderskott ochlandets miljöskuld. kommer dessa förslag attkompletteras med anledning av propositioner om bl.a.kretsloppssamhället och ytterligare aviseradeinfrastruktursatsningar.Inte minst det framtida -- och helt nödvändiga --kretsloppssamhället med ökad återvinning, avfallssorteringetc. kommer att generera arbetstillfällen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att besparingar inombostadssektorn skall fördelas på hela bostadsbeståndet ochalla typer av upplåtelseformer,2. att begär förslag från regeringen om attupprätthålla nyproduktionen av bostäder under åren 1993och 1994,3. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att föreslå ettlångsiktigt bostadsfinansieringssystem med beaktande avvad i motionen anförts,4. att begär förslag från regeringen för att ökaombyggnadsverksamheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändrade byggregler inte fårmedföra att kvaliteten på bostäder försämras,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att markvillkoret och denkommunala bostadsanvisningsrätten skall hävdas som kravför statligt stöd i bostadsfinansiering,7. att beslutar att ändra förordningen omräntebidrag till ny- och ombyggnad så att alla permanentnytillkomna bostäder ges samma schablonbidrag somnyproducerade bostäder,8. att beslutar att ombyggnad av äldrebostäderunder 1993 bör ske ombyggnadsregler,9. att beslutar att ansökningar om räntebidragför ombyggnad som inlämnats skall få påbörjas1993 med regler,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunala beredskapsarbetenfinansierade via AMS-medel och statliga lån med godavillkor,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-program,12. att för /94 anvisar280 till räntekostnad för statliga garantier på3 för lågräntelån till olika former av ROT-verksamhet,13. att till anslår /94 utöver regeringens förslag enligt vad imotionen anförts.