ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T77 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. E 6 genom BohuslänMotiven för att bygga om E 6 i till motorväg ärbåde starka och svaga. Mot en ombyggnad talar den mycketbekymmersamma miljösituationen i västra genomatt motorvägen blir ett förfulande intrång i den värdefullalandskapsbilden och att projektet samhällsekonomiskt settär olönsamt. För en ombyggnad talar trafikproblemen påvägen.Trafikproblemen på norr om beror i höggrad på två faktorer: dåliga omkörningsmöjligheter ochmycket ojämn trafikfördelning . Vägen är sommest belastad under några hektiska sommarmånader,medan trafikmängderna under övriga delar av året är försmå för att projektet skall bli samhällsekonomiskt lönsamt.Problemen med trafikstockningar och säkerhet iBohuslän kan lösas betydligt enklare än genom att bygga enmotorväg. Den bästa lösningen är sannolikt att dennuvarande vägen så långt möjligt byggs om till en 90-vägmed god framkomlighet och hög säkerhet. Detta bör kunnaåstadkommas med hjälp av bland annat alternerandeomkörningsfält, breda vägrenar, planskilda korsningar ochförbifarter förbi samhällen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att E 6 norr om rustasupp till en 90-väg med god framkomlighet och hög säkerhetgenom ombyggnad av den befintliga vägen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att E 6 norr om ejbyggs ut till motorväg.
mot · GG02T78 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikstruktur m.m. HöghastighetstågsystemI propositionen läggs förslag om utbyggnad av detsvenska järnvägsnätet, en viktig satsning för att skapa etttrafiksystem som är acceptabelt ur miljösynpunkt. ärtrafikens negativa inverkan på miljön alldeles för stor.Satsningen på järnvägsbyggande är därför välkommen ochnödvändig. Det är nödvändigt att investeringarna ochsatsningarna i järnvägssystemet blir sådana att bådepersontransporter och gods i större utsträckning än idagsker på järnväg. För att få den förändring som jag anser ärnödvändig, måste resandet och transporterna på järnvägenbli avsevärt snabbare. Bäst tillgodoses dessa krav genom atten del av järnvägstrafiken sker med höghastighetståg.Därför är höghastighetslinjer en nödvändig ingrediens i denya satsningar som är planerade och i den upprustning avbannätet som planeras.Inom EG togs 1990 ett beslut om att bygga ut ett nät avhöghastighetslinjer som skall omfatta ochdessutom att järnväg rustas upp. Allt i syfte attgöra resandet snabbt och komfortabelt och attgodstransporterna skall kunna ske snabbt och effektivt.För del är snabba kommunikationer en viktigdel i vår anknytning till . Skall svenska företag påallvar kunna konkurrera med företag i , Frankrikeoch andra länder i de folkrika delarna av måste viha snabba och säkra transporter inom vårt eget land och tillEuropa. Enligt min mening skall tåget vara en viktig del idessa transporter. Tåget kan radikalt öka sin andel avtransporterna endast om det fungerar bra och ger möjlighettill snabba transporter.Jag vill mot den bakrund jag redovisat föreslå att deplaner som finns på ett hastighetstågnät i medanknytning till övriga inordnas i de planer somföreslås i propositionen. Det innebär t.ex. att nybyggnaderoch upprustningar görs på ett sådant sätt att banorna blirmöjliga att trafikera med höghastighetståg. Banorna måstehelt enkelt kunna trafikeras i högre hastigheter. De fördelarsom nås genom en sådan planering är lönsamma -- det finnsekonomiska beräkningar som styrker ett sådantresonemang. De ekonomiska vinsterna görs i snabbaretransporter och därigenom att de som utnyttjar järnvägenkan vara säkra på att varan kommer fram i tid.Företagsekonomiskt för järnvägsföretaget blirinvesteringarna lönsamma därigenom att godsflödena ökar;om transporten på järnvägen tar väljer man andratransportsätt. Även på persontransportsidan finns liknandekonkurrensfördelar om åktiden förkortas.Jag anser att de satsningar som görs ijärnvägsinvesteringar är viktiga främst därför attmiljöstörande utsläpp från trafiken måste minska. Räknasmiljöskador in i kalkylen till järnvägens fördel blir kalkylenännu fördelaktigare för satsningar på tågtrafiken. Deinvesteringar som skall göras bör vara sådana att det intemotverkar ett system med höghastighetståglinjer. Iställetbör investeringarna göras så att järnvägslinjer som kantrafikeras med höghastighetståg förbereds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar ihöghastighetstågslinjer.
mot · GG02T79 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. BohusbananSedan 1990 har länstrafikbolaget och tillsammans med Bohustrafiken drivit ochansvarat för tågtrafiken på . Trots stora brister ide fysiska förutsättningarna som banstandard, vagnmaterielm.m. har trafiken haft en positiv utveckling. Efter enomfattande genomgång av tidtabellerna håller tågen idaghög punktlighet. har tre nya motorvagnar litt X 10satts i trafik och flera av turerna körs med dessa nyatåg.Folkmängden i trafikområde har varitstabil . ökar den något.Resandetalet på är det högsta blandlänsjärnvägarna; 450 000 på delen --och cirka 300 000 på sträckan --. har gymnasieelevernas resorökat kraftigt och för deras behov har en särskild hållplatsöppnats i nära anslutning till skolorna i Uddevalla.På flera håll har man försökt att bedöma det framtidakollektiva resandet. tror att mycket talar för attmänniskors benägenhet att utnyttja kollektivatransportmedel kommer att öka i framtiden.Undersökningen visar att de mest frekventakollektivtrafikresenärerna står för värderingar somkommer att omfattas av fler och fler.Den största godstrafiken på finns påsträckan --och till de viktigahamnarna och . För deras fortbeståndoch utveckling är banstandarden och möjligheter tilltrafikutveckling helt avgörande.Såväl samhälls- som trafikekonomiskt är nyttan avjärnvägsinvesteringar stor. Målet för en upprustning avBohusbanan bör vara att höja banstandarden så att de nyatågens hastighet kan utnyttjas samt att öka bärigheten förgodstrafiken.Investeringar för ca finns redanplanerade och kan starta med kort varsel. Det gäller atttrygga framkomligheten och få bort hasighetsnedsättningar,ersätta eller upprusta broar, öka och moderniseratågmötesplater m.m. Ett viktigt led i att nå ennormalstandard på är att påbörja arbetet medspårbyte, makadamisering och upprustning/ byte avkontaktledning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av .
mot · GG02T80 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Tågtrafiken --NässjöI många sammanhang nämns som ett avlångtland och att resor endast kan göras i syd- och nordled. Dettastämmer i många stycken om man gör sig besväret attförsöka resa i öst- och västled.Fyrstadsregionen ------lider nu svårt av arbetslöshet under rådandelågkonjunktur. Kraftfulla åtgärder för att lindra situationenmåste till. Genom att bl.a. satsa på bättre kommunikationerkan industrietableringar underlättas. Älvsborgsbananföreslås nu få en upprustning och fjärrblockering installeraspå sträckan ----Borås.Fyrstadsregionen kan glädjas åt att två förbindelser medsnabbtåg från stannar i och enförbindelse från , men det är otillräckligt. Ettannat glädjeämne är att nyare motorvagnar har utlovats tillsommaren 1993 som sänker restiderna och höjer kvaliteten.Tågtrafiken --kan samordnas medtågtrafiken --så att resenärerna intebehöver byta tåg på den sträckan --. Snabbtågen på Västra stambanan kan då lämpligenanpassa sina stopp till där tågbyte kan ske från/tillJönköping. Maximalt antal invånare skulle då kunnautnyttja snabbtågen.Genom ett bättre samutnyttjande på sträckan ------kan flera fördelar nås.Förbättrade möjligheter till fjärrtågstrafiken samtförkortade restider genom färre tågbyten ökarresandekvaliteten och intresset för att använda det finafärdmedel som tåg utgör. Näringslivet och turismen i en storregion får härvid de bästa förutsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av tågtrafikenmellan och .
mot · GG02T81 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. BohusbananGenom går den Bohusbananmellan och . En grensträckagår från () till Lysekil.Trots låg standard på banan på grund av att investeringarej gjordes då järnvägen ingick i SJ:s nät,har flest resenärer av landets järnvägssträckorutöver stambanorna.Dålig standard och minskat underhåll har lett till utökadbusstrafik parallellt med . Genom att flera spåri har fått ge plats för busshållplats och parkeringreduceras nu möjligheterna till godstransporter. Avarbetsmarknadsskäl och beredskapsskäl kan detta inte varaförsvarbart.Det är av stor vikt för miljö och näringsliv attBohusbanan får bästa kontinuerliga underhåll för högstasäkerhet, komfort, kapacitet och tillgänglighet. För attfrämja förutsättningarna för tillväxt i en eventuellvästsvensk region kommer goda, snabba kommunikationeratt vara av avgörande betydelse för att hela regionen skallleva. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar påBohusbanan.
mot · GG02T83 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I propositionen föreslås att , söder omKristinehamn, och skall ingå i detnationella stamvägnätet med åtföljande standardhöjning.Inlandskommunernas ekonomiska förening, IEF,bildades och har som medlemmar ett tjugotalkommuner i stråket -- längsinlandsvägen. Det kan noteras att samtliga kommuner pådenna sträcka där vägen passerar genom kommuncentrumingår som medlemmar i föreningen. har, frånKristinehamn mot , , och vidare norrut upp till , sitt ursprung i byggandet avinlandsbanan. har också inlandsvägen fungeratsom ett parallellobjekt till . För inlandsvägensutveckling har ett projektsamarbete, sedan många årtillbaka, etablerats med kommuner söder om istråket ----har i hela sin sträckning mer och mer blivitett etablerat begrepp i turistsammanhang; inte minst harIEF hos rederier och utländska turistarrangörer arbetat innamnet. Dessutom pågår just nu aktiva satsningar för densmåskaliga bygdeturismen och intressantautvecklingsprojekt har startats inärområdet längs vägen.Inlandsvägen är också den närmaste och mest naturligavägen från via till det svenska inlandet.IEF har marknadsfört inlandsvägen under en följd av år.Resurser i nivån 1,5--har använts idetta arbete. pågår ett planeringsarbete förnamnutmärkning av vägen. Målsättningen är att märkningskall ske i vägens hela sträckning, --. IEFhar även beslutat att ta ett rejältengagemang för inlandsvägens fortsatta utveckling.Mot denna bakgrund är det naturligtvis olyckligt attinlandsvägens sträckning, , mellan Kristinehamnoch Johannisholm i , inte föreslås ingå i det nationellastamvägnätet. Från bryts såledesinlandsvägens stamvägsklassning för att strax söder omMora, där möter , åter ansluta till detnationella stamvägsnätet. Idén med stamvägnätet är ju attde ingående delarna skall utgöra sammanhängandenationella stråk.I propositionen motiveras klassningen av riksväg 45norr, från och norrut, som stamväg avregionalpolitiska skäl. Samma motivering kan anföras ävenför sträckan --Johannisholm (). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även sträckan --Johannisholm (), , skall ingå i det nationellastamvägnätet.
mot · GG02U14 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg I föregående års budgetproposition 1991/92:100, bilaga4, framhålls betydelsen av att satsa på u-landsforskning iSverige inom området demokrati och mänskliga rättigheter.Några påtagliga åtgärder har dock ännu inte vidtagits.Således utgår inget stöd till rättsvetenskapligforskning med inriktning på demokrati och mänskligarättigheter.I innevarande års budgetproposition och i regeringensproposition /93:170 Forskning för kunskap ochframsteg nämns inget om behovet av stöd till inhemskkompetensuppbyggnad inom området demokrati ochmänskliga rättigheter.Detta förhållande stämmer dåligt överens med deåtaganden och det internationellt goda rykte som Sverigehar i biståndssammanhang. Svenskt biståndsarbete behöveren inhemsk kompetensuppbyggnad inom framföralltområdena demokrati och mänskliga rättigheter. I vår tidframstår mänskliga rättigheter generellt som ett alltviktigare arbetsområde.Ett ökat medvetande om mänskliga rättighetersbetydelse för utveckling av demokrati förutsätter satsningpå kunskapsutveckling och kunskapsspridning på olikanivåer i samhället. Det gäller även inom universitet ochhögskolor. Eftersom forskningsområdet demokrati ochmänskliga rättigheter är relativt nytt har det svårt att fåutrymme bland etablerade vetenskapliga discipliner ochbehöver därför särskilda medel för att lyftas fram.Med hänsyn till de nämnda forskningsområdenassamhälleliga betydelse, föreslår vi att inom ramen för demedel som föreslås för svensk u-landsforskning särskildamedel avsätts för SAREC samt gällande forskninginom områdena demokrati och mänskliga rättigheter. Viföreslår till vardera verksamheten,jämte viss årlig uppräkning med hänsyn till penningvärdetsförändring och forskningens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till forskning omdemokrati och mänskliga rättigheter.
mot · GG02U15 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg I föregående års budgetproposition 1991/92:100, bilaga4, framhålles betydelsen av att satsa på u-landsforskning iSverige inom området demokrati och mänskliga rättigheter.Några påtagliga åtgärder har dock ännu inte vidtagits påområdet. Således utgår inget stöd tillrättsvetenskaplig forskning med denna inriktning.I innevarande års budgetproposition och iforskningspropositionen för de kommande tre åren, prop1992/93:170, nämns inget om stöd till inhemskkompetensuppbyggnad inom området demokrati ochmänskliga rättigheter vare sig i samband medbiståndsmotiverad forskning, avsnittet 3.2 iforskningspropositionen, eller på annat ställe.Detta rimmar dåligt med de åtaganden och det ryktesom har internationellt inom detta område. Svensktbiståndsarbete kräver en inhemsk kompetensuppbyggnadmed denna inriktning. Även i övrigt framstår mänskligarättigheter som ett allt viktigare fält generellt sett i vår tid.Behovet av en utveckling av detta perspektiv påsamhällsutveckling, inklusive vår egen, är påtaglig. Ett ökatmedvetande om mänskliga rättigheters betydelse tilldemokratins fromma förutsätter satsning påkunskapsutveckling och kunskapsspridning på olika nivåeri samhället, inte minst inom universitet och högskolor.Eftersom forskningsområdet är relativt nytt med desvårigheter det innebär att få utrymme bland etableradevetenskapliga discipliner samt med hänsyn tillforskningsområdets samhälleliga betydelse, föreslår vi attsärskilda pengar avsätts för SAREC inom ramen förde medel som föreslås för svensk u-landsforskning samt förHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet förändamålet demokrati och mänskliga rättigheter med ettbelopp om vardera jämte viss årliguppräkning med hänsyn till penningvärdets ochforskningens utveckling inom området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att medel avsätts för forskning omdemokrati och mänskliga rättigheter i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GG02Ub101 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskning kring kvinnors sjukdomarFör att nedbringa konsumtion av sjukvårdsresurser ochsjukskrivning och för att minska individens lidande börinsatser inriktas på att förebygga sjukdomar.Sjukvårdskonsumtionen är relativt lika för båda könen framtill 50-årsåldern. Därefter sker en ökning av kvinnorssjukdomar och därmed behovet av vård.Problemen har accentuerats , då kvinnorblivit yrkesverksamma i större utsträckning och i stort setthar hela det sociala ansvaret för hem och familj.Eftersom medellivslängden för kvinnor är sålever kvinnan mer än 1/3 av sitt liv med risk för olikasjukdomar som uppkommer i samband med klimakteriet.Behovet av forskning kring förebyggande åtgärder ochen utveckling av insatser vid de sjukdomstillstånd somdrabbar kvinnor i klimakteriet och därefter är stort.Det kan nämnas tre stora sjukdomsgrupper, hjärt--kärlsjukdomar, benskörhet och bröstcancer som ärbehäftade med hög sjuklighet och en icke obetydligdödlighet. Förebyggande behandlingsmetoder ochforskning kring dessa är av stor vikt.Många kvinnor upplever att det varken finnskunskap eller hjälp att tillgå då de drabbas av sjukdomarsom uppstår i samband med klimakteriet.Det behövs ytterligare resurser till forskning kringklimakteriets sjukdomstillstånd och de symtom somframträder i samband härmed för att kunna ge adekvatförebyggande hjälp och vård. Detta skulle minskasjukvårdskonsumtionen men kanske främst ge kvinnor enbättre livskvalité. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning omförebyggande åtgärder kring sjukdomar som drabbarkvinnor.
mot · GG02Ub104 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Centrumbildningar för handikappforskning knutna tilluniversitet och högskolor har börjat bedrivas för att ta tillvara och stimulera tvär- och mångvetenskapliga aspekter påforskning om villkoren för människor medfunktionsnedsättningar. Den långsiktigakunskapsuppbyggnaden har påverkats positivt genomutvecklingen av centrumbildningarna. De har tillkommitför att motverka risken för splittring och för att ge en ökadeffektivitet och slagkraft inom handikappforskningen.Vidare syftar centrumbildningarna till att genom ett ökatinformationsutbyte mellan lärare, forskare,forskarstuderande och intressenter utanför universitetenstimulera till en långsiktig kunskapsutveckling rörandefunktionsnedsättningar och handikapp. Emellertid byggercentrumbildningarna på enskilda forskares engagemang församverkan.Enligt förslag från handikapputredningen skacentrumbildningar för tvär- och mångvetenskapligforskning ges förutsättningar för ett långsiktigt arbete. Attlösa problem som möter människor med funktionshinder äruppgifter som kräver insatser från många håll. Därförberörs många vetenskapliga discipliner. Dock börforskningen, precis som handikapputredningen föreslagit,ha specifik disciplinanknytning. Därigenom skapas de bästaförutsättningarna för att forskningen ska kunna dra nytta avden vetenskapliga utvecklingen på respektive område.Vid universiteten i , och Uppsalafinns centrum för handikappforskning. Vid Linköpingsuniversitet finns planer på inrättandet av ett centrum.Det finns ingen fast finansiering förcentrumbildningarna. Forskare knutna till dessa centrumhar i regel tjänst vid universiteten eller är anställda inomprojekt. För planerade forskningsprojekt söks anslag ivanlig ordning hos forskningsråd och fonder. Till det direktaforskningsgenomförandet finns rimliga möjligheter attfinna reguljär finansiering. Däremot blir det svårt att finnamedel till samordning och information, som är väsentligaför centrumbildningarna. För att kunna motsvaraambitionen att etablera och uppehålla kontakterna mellanforskare spridda över skilda institutioner erfordras vissabasresurser som t.ex. sekreterartid, kontorsmaterial,täckning av portokostnader samt tillgång till böcker ochutredningsdokument inom handikappområdet. För attkunna bedriva extern information och uppehållaerforderliga kontakter med myndigheter, organisationeroch andra forskare i landet behövs också reseanslag.För att ge centrumbildningarna för handikappforskningstabilitet och utvecklingsmöjligheter fordras att särskildamedel tillskjuts för en successiv utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till en utbyggnad avcentrumbildningar för handikappforskning.
mot · GG02Ub106 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Kvinno- och jämställdhetsforskningen skall enligtforskningspropositionen fördubblas. Det tycker vi är bra.Propositionens förslag om jämställdhetsforskning måstedock kompletteras på några viktiga punkter.Den snabbt föränderliga omvärlden aktualiserar nyaforskningsområden, och kanske ny inriktning på gamla.Behovet av kunskapstillväxt är stort -- i arbetslivet, iföretagen och i offentliga sektorn. Det är viktigt att belysaoch finna nya möjligheter för de kunskapsbehov somsamhälls- och arbetslivsförändringar skapar.De traditionella administrativa kvinnoyrkena förändrassnabbt. När offentlig administration skärs ned är det i förstahand kvinnor med kontorsyrken som blir arbetslösa. Närnäringslivet rationaliserar och omorganiserar minskar ocksådär utrymmet för kvinnor på kontor. Både näringsliv ochoffentlig verksamhet söker allt oftare högskoleutbildadpersonal, helst med rykande färska examina.Den som är ansvarig för att verksamheten är effektiv ochhåller god kvalitet vill gärna ha anställda med högkompetens. Enahanda och osjälvständiga rutinuppgifterförsvinner alltmer från arbetslivet. Traditionellakvinnoarbetsuppgifter är säkert inte drömjobben förflertalet kvinnor -- om de får möjligheten att välja fritt.Att investera i utveckling av kvinnors kompetens är enrättvisefråga.Det behövs framtidstro hos alla människor. Företag ochförvaltningar måste ha tillgång till betydligt mer välutbildadarbetskraft än vad som finns . ochriksdag har ett ansvar för att dessa förutsättningar kanuppfyllas. Att satsa på kvinnor är således strategiskt viktigtför näringsliv och samhälle.Regeringens proposition måste därför kompletteras meduppdrag till universitet och högskolor eller forskningscentraatt bedriva forskning om kvinnors framtidsyrken ochidentifiering av kunskapsbehov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och ny kunskap förutveckling av kvinnors kompetens.
mot · GG02Ub109 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Ett par tusen människor i vårt land är överkänsliga för el.Kostnaden bara i förlorad arbetsinsats är 75 miljonerkronor enligt Kungl. Vetenskapsakademien.Misstankar har riktats mot att dennaöverkänslighet orsakas av arbete vid bildskärm, men hurorsakssambanden ser ut vet vi inte. Eftersomhundratusentals arbetstagare arbetar vidbildskärmar kunde man förvänta sig att forskarna skulle ståi kö för att snabbt finna lösningen på denna gåta. Så är detinte.Många etablerade medicinska forskare tror inte att denelektriska överkänsligheten är ett fysiskt fenomen. För denamnkunniga och mäktiga professorerna i medicin, somkontrollerar de stora forskningsresurserna och de storaanslagen, handlar det här om hypokondri, ompsykosomatiska symptom, om människor som oroats ochupphetsats av massmedias felaktiga skriverier så till denmilda grad, att de undermedvetet provocerar fram deallvarliga symptomen.Därför vägrar forskningsvärlden att ställa upp ochutreda saken. Några enstaka forskare har kämpat i motvinden men har mött många svårigheter och iblandindragna forskningsresurser.Därför bör regeringen enligt vår mening skapa formeroch utrymme för att forskningen om elöverkänslighetkommer igång på nytt. Ju det tar innan vi vet vadsom orsakar överkänsligheten, ju fler hinner bli drabbade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning kringelöverkänslighet.
mot · GG02Ub112 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg På sid 3 i propositionssammanfattningen står det att ettsärskilt skallinrättas vid universitet.Förslaget följs inte upp i propositionens text. Riksdagenbör ge regeringen tillkänna att ett sådant institut inte börkomma till stånd med statliga medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ochÖsteuropa.