mot · GG02Sf613 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande Genom beslut om prop. 1989/90:105Samordnat flyktingmottagande m.m. infördes detnuvarande bidragssystemet för ersättning till kommunernasflyktingmottagande.I motion av och påtaladesredan då farhågor för att bidragssystemet skulle innebäraklara försämringar för storstädernas del. Förslaget hadeinte beaktat de högre kostnader, som flyktingmottagandetdrar i storstäderna, beroende på högresocialbidragskostnader, högre hyror, större andel äldreinvandrare, större andel kvinnor med svårigheter att fåarbete etc.Redan i prop. 1989/90:105 föreslogs en uppföljning ochutvärdering och i motionen begärdes att denna skullebedrivas skyndsamt. Någon sådan uppföljning tycks nu inteha ägt rum.I årets Budgetproposition, bilaga 12 D, Invandring,anmäler föredraganden att en arbetsgrupp skall tillsättas föratt göra en översyn av ersättningsreglerna.Svenska kommunförbundet har bl.a. till regeringenpresenterat en utvärderingsrapport om kommunernaskostnader för introduktion av flyktingar i det svenskasamhället.Utvärderingen redovisar särkostnader för flyktingar somanlände i tolv kommuner av varierande storlekoch med geografisk spridning i landet. Flyktingarna komunder året successivt till kommunerna och hade , då undersökningen genomfördes, igenomsnitt vistats i de utvalda kommunerna i ett år.Det statliga engångsbeloppet per mottagen flykting, dens.k. generalschablonen, är för vuxen och för flyktingbarn . Tanken medgeneralschablonen är att den skall täcka kostnaderna förvarje kommuns mottagande av en flykting i upp till tre år.Enligt kommunförbundets utvärderingsrapport varierarprocentsatsen för hur mycket av statsbidraget förflyktingmottagandet som förbrukats ikommunerna. Bidragsutnyttjandegraden var 1991 iHällefors , i och 33procent i . I storstaden var motsvarande siffrahela 73 procent.Enligt uppgift från varbidragsutnyttjandegraden vilket också ären hög siffra.De redovisade siffrorna visar, att farhågorna för att enschabloniserad ersättning för hela landet missgynnarstorstäderna, som inte får sina kostnader täckta, tyvärrbesannats. Det finns flera orsaker till att förhållandena istorstäderna inte helt kan jämställas med dem som råder iandra kommuner.Kostnaderna för socialbidrag är t.ex. högre istorstäderna på grund av ett högre kostnadsläge när detgäller t.ex. hyror. Erfarenheterna visar också, att en störreandel av de flyktingar som kommer till storstäderna, harkort eller ingen skolunderbyggnad från hemlandet, vilketökar tiden för inslussning i samhället.Det nuvarande svåra läget på arbetsmarknaden, isynnerhet för utländska medborgare, medför att detkommer att dröja innan flyktingen blirsjälvförsörjande jämfört med vad det fanns skäl att anta dånivåerna i det nya systemet med en schablonersättningfastställdes.Det bör också påpekas att prop. 1989/90:105 uttaladeföljande: ''Om socialbidragskostnaderna trots aktivakommunala åtgärder ändå skulle öka på grund av externafaktorer kan nivån på schablonbeloppet behöva höjas. ''Många kommuner riskerar , som en följd avflyktingmottagandet, att drabbas av stora merkostnader iform av framför allt långvarigt socialbidragsberoende förflyktingarna. Detta kan i sin tur komma att minskakommunernas vilja och faktiska möjlighet att ta emotflyktingar. Det vore en mycket olycklig utveckling.Därför måste ett särskilt konjunkturbetingat statsbidragför flyktingmottagande, som täcker kommunernasdokumenterade merkostnader, utbetalas till kommunerna iförsta hand under de överblickbara lågkonjunkturåren 1993och 1994.Behovet av en översyn av ersättningsreglerna kvarstår.Därvid måste en konstruktion krävas som inte missgynnarstorstäderna och tar hänsyn också till dessa kommunerskostnader som uppstår vid flyktingars vidareflyttning som ihög grad sker till storstadskommunerna. Vad som imotionen anförts bör beaktas av den av föredragandenaviserade arbetsgruppen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt konjunkturbetingatstatsbidrag för flyktingmottagande,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vad i motionen anförts bör beaktas av arbetsgruppen föröversynen av ersättningar till kommunerna.