ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo680 · 1993-01-26 00:00:00 — Avsättning av ytterligare naturreservat Skogspolitiska kommitténs betänkande innehållerförslag om att avsätta ytterligare mark till naturreservat.Målet är satt till att ska av all produktiv skogsmark vara avsatt till reservat.Under förutsättning att skogsbruket i övrigt sköts med storhänsyn till miljön är skogspolitiska kommitténs förslag enbra målsättning.Ett problem är emellertid kommitténs förslag tillfinansiering. Med nu rådande statsfinansiella läge är detorealistiskt att tro att regeringen fårmöjlighet att avsätta stora medel till inköp av mark.Dessutom är troligen kostnaderna för köp av skogsmarkunderskattade.Det bör dock vara möjligt att göra en inventering för attse vilka marker som är lämpliga att ur natursynpunktskydda som naturreservat. Regeringen skulle därefter, medledning av denna inventering, som ägare till tainitiativ till att avsättningar görs till naturreservat. Så längesom staten är ägare till bör enligt vår meningstaten ta tillvara denna möjlighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att initiera en inventering avDomänägd skogsmark för att se vilka marker som ärlämpliga att skydda som naturreservat från natursynpunkt.
mot · GG02Jo681 · 1993-01-26 00:00:00 — Utskrotning av äldre bilar Vi har i vårt land en bilpark av hög teknisk standard. Enviktig orsak till detta är den obligatoriska bilprovningensom har rensat ut de ur trafiksäkerhetssynpunktundermåliga fordonen.De kvarvarande äldre fordonen är därför oftastnågorlunda väl, för att inte säga väl, underhållna. Vi har ivår fordonspark uppskattningsvis 70 000 till 80 000 som pådetta sätt lever kvar i ett trafiksäkerhetsmässigt oantastligtskick. Men motorerna i dessa bilar spyr förmodligen ut merskadliga ämnen än alla övriga bilar tillsammans, varsmotorer är försedda med katalysatorer. De gamla fordonenär således undermåliga ur miljösynpunkt.Det är väl känt att våra två biltillverkare i har detganska trögt . Nybilsförsäljningen har gåttner kraftigt och ligger på 50-talsnivåer.Som en följd av den låga försäljningen har ocksåbilhandeln kärva tider.Om i detta läge tämligen kraftigt ökadeskrotningspremien för fordon som är utan katalysatorerskulle vi ''slå minst två flugor i samma smäll''. Incitamentetatt skrota bort ett relativt stort antal av berörda bilar skulleförmodligen öka om skrotningspremien överstiger bilarnasmarknadspris.Enligt min mening skulle vi göra minst tre vinster:Marginellt skulle bilparkens tekniska standard öka, tillnytta för trafiksäkerheten. Gamla bilar utansäkerhetsbälten torde t.ex. helt försvinna.En viktigare vinst vore att de miljömässigt mestnedsmutsande bilarna mycket snabbare försvinner.En tredje samhällsekonomisk vinst gällerarbetsmarknaden. En kris- bransch som bilhandeln behöveren stimulans. Utan att presentera några beräkningar påstårjag att vi med en ökad skrotningspremie torde förhindra ettantal friställningar i de olika leden inom branschen.Förslagsvis skulle skrotningspremien för bilar utankatalysatorer höjas till per fordon. För att intetömma bilskrotningsfonden är det inte uteslutet attskrotningsavgiften kan behöva höjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skrotningspremien för äldrefordon.
mot · GG02Jo683 · 1993-01-26 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motion 1992/93:A470 om miljön i .
mot · GG02Jo687 · 1993-01-26 00:00:00 — Fortsatt hävd av strandängar fattade beslut om bevarandet av denbiologiska mångfalden . har ocksåskrivit på med samma innebörd, liksomBern-konventionen. Detta innebär att vi skall försökabevara alla växt- och djurarter som finns i vårt land. Dearter som för att överleva måste förlita sig på vad människorföretar sig, lever speciellt farligt. När jordbruket ochdärmed landskapet förändras trängs mängder av arterundan.Strandängar runt våra sjöar, hav, bäckar och åar är deäldsta ängar vi har. De var sedanbetesmark för vilda djur och naturligt trädfria. Närmänniskorna kom, var det där man hämtade sitt hö frånständigt frodiga ängar som fick en naturlig gödsling dåvattendrag och sjöar svämmade över.De hävdade miljöerna var bl.a. betydelsefulla för en radvåtmarksfåglar. Dubbelbeckasinens försvinnande somsydsvensk häckfågel torde bero på våtmarksslåtternsupphörande. Också en förändring av har skett.Många arter klarar inte ett modernt jordbruk där hävd avnaturliga marker minskar. Vissa växter är specialanpassadetill dessa flacka ängar utan skugga.I takt med den ökande insikten om att dessa biotoperutarmats försöker man nu återskapa dessa strandängar påflera håll i landet. De är livsviktiga rastplatser för mångaflyttfåglar och häckningsplats bl.a. för vadare. När trädkommer in blir bon bortrövade av spanande kråkor.På några håll i landet har man återställt strandängar. Detär angeläget att denna verksamhet utökas. Bl.a. vid sjönMjörn i har man försökt återställa enstrandäng genom buskröjning och återinförande av betandenötkreatur.För att ge ytterligare stimulans och möjlighet till attbevara dessa värdefulla marker bör ekonomiska bidragavsättas. Det kan ske via speciella bestämmelser vidavsättning av NOLAbidrag. Någon typ av poängbedömningborde kunna tillämpas vid en eventuell kommandearealersättning.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av återställande ochfortsatt hävd av strandängar.
mot · GG02Jo688 · 1993-01-26 00:00:00 — Att styra konsumtionen genom olika slag avmiljöavgifter eller skatter har blivit alltmer accepterat. Detär ett sätt att utnyttja marknadsekonomins egna spelregleri miljöns tjänst.Sedan flera år tillbaka har vi haft avgifter/skatter påbränslen, utsläpp av föroreningar och på produkter somhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Diskussion pågårom avgift på osorterade sopor. Olika kemiska ämnen ärockså föremål för överväganden om avgifter. Vissa ämnenkommer att helt förbjudas.Den så kallade Polluters Pay Principle innebär givetvisatt miljöfarliga produkter skall belastas med enmiljökostnad. Mycket återstår att göra när det gällerhushållsprodukter. Miljöavgifter/skatter på tungmetaller,klorerade kolväten m.m. bör utformas så att de får enstyrande effekt på konsumentpriset. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter/skatter påhushållsprodukter.
mot · GG02Jo689 · 1993-01-26 00:00:00 — Optiska vitmedel i papper Optiska vitmedel kan bli nästa miljöbomb. Vad händerpå lång sikt när optiska vitmedel hamnar i miljön?Efter starka krav från konsumenterna harklorblekningen av papper minskat drastiskt och det ärmycket glädjande. har dock pappersindustrin somkompensation för klorblekningen ökat användningen avoptiska vitmedel.För 20 år sedan var det vanligt med optiska vitmedel ihygienartiklar, vilket väckte stark oro hos konsumenterna.Inga garantier fanns för att de var ofarliga för människor.Det är därför djupt olyckligt att användningen av dessasubstanser nu ökar igen.Optiska vitmedel är komplicerade organiska molekylersom människor inte bör komma i kontakt med eftersom deförmodligen är allergiframkallande.De har däremot inte uppvisat någon speciell giftigheteller andra skadeeffekter när toxiciteten mätts på fiskar ochalger, men den ökade användningen är oroande. är denårligen ca och avfallsprodukten hamnar ibottensediment i våra sjöar och hav och den är mycketsvårnedbrytbar.Optiska vitmedel är en helt onödig tillsats, dess effekt ärenbart att lura ögat så att papperet ser vitare ut. Kvalitetenför övrigt påverkas inte.Enligt lagen om kemiska produkter skall sådanaprodukter undvikas som kan ersättas med mindre farligaprodukter. När det gäller optiska vitmedel är det en produktsom är helt onödig och som kan vara farlig. Det är därförrimligt att de tas upp på kemikalieinspektionens listor översådana ämnen som bör förbjudas eller ges begränsadanvändning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attKemikalieinspektionen får i uppdrag att se överanvändningen av optiska vitmedel.
mot · GG02Jo690 · 1993-01-26 00:00:00 — Hanteringen av fridlysta vilda djur och fåglar Det förekommer i vårt land handel med fridlysta fåglar.Nyligen har sådan verksamhet uppmärksammats i pressendär uppfödare via annons bjuder ut till försäljning bl.a.berguvar, fjällugglor och svart och vit stork. Ett levandeberguvpar kostar . Denna hantering har upprört mångamänniskor.I vilken omfattning som denna typ av handelförekommer har vi inte lyckats få några uppgifter om. bekräftas att själva handeln i sig är fulltlaglig. Huruvida uppfödare kommer över sina fåglar på ettlagligt sätt är mycket svårt att kontrollera.Det saknas överhuvudtaget författningsstöd att kontrolleraden inhemska hanteringen av fridlysta djur och fåglar.Reglerna för själva uppfödningen är dessutom bristfälligaoch spridda på en rad lagar, förordningar och kungörelser.Världsnaturfonden (WWF) och har arbetat fram ett samlat förslag tillregelsystem för hela hanteringen av fridlysta vilda djur ochväxter. Förslaget, som stöds av , haröverlämnats till regeringenEnligt vår mening finns det starka skäl för att snarastskapa bättre kontroll av hanteringen inom landet av bl.a.fåglar som i ovanstående exempel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftning förhantering av fridlysta vilda djur och fåglar.
mot · GG02Jo693 · 1993-01-26 00:00:00 — I förbrukas ca 16 miljoner lysrör,kvicksilverlampor och s k lågenergilampor. Dessa innehåller tillsammans ca kvicksilver. Till skillnad från andra produkter sominnehåller kvicksilver, och som efter användning samlas inför omhändertagande som miljöfarligt avfall, så finns detinget bra sätt när det gäller att samla in dessa lysröroch lampor för att på ett bra sätt ta tillvara deraskvicksilverinnehåll.Problemet har varit att det ej har funnits någotbra system för att klara detta men tillbaka finnsdet ett sådant system. Detta system benämns MRT(). Anläggningar av dettaslag finns i drift och i tas ca 4 miljonerlysrör och lampor emot för kvicksilveråtervinning. Dettasystem lämpar sig också utmärkt för att återvinnakvicksilver ur batterier. Detta görs bl.a. i där manvarje månad med denna metod behandlar ca 7 tonkvicksilverbatterier. Systemet och återvinningen gör attstora mängder kvicksilver ej förorenar naturen utan gårtillbaka i ett retur/cirkulationssystem.I dag finns det endast rekommendationer när det gällerinsamling och återvinning av lampor/lysrör medkvicksilverinnehåll. Detta gör att endast ca 30--av dessa tas tillvara och 60--av dem kommer ut på tippar och slutligen ut i naturen.För att stimulera insamling och återvinning av dettakvicksilver är det angeläget att det införs ettpantsystem på lysrör/lampor som innehåller kvicksilver. Jaganser att det är viktigt att regeringen ger iuppdrag att omgående ta fram ett sådant pantsystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ettpantsystem för kvicksilverhaltiga lysrör och lampor.
mot · GG02Jo694 · 1993-01-26 00:00:00 — Samordning av stöd för att bevara kulturlandskapet fattade 1990 beslut om ny livsmedelspolitik.Ett nytt anslag för landskapsvårdande åtgärder infördes.Naturvårdsverket, ochjordbruksverket har givits vissa gemensamma uppdrag närdet gäller detta nya anslag. Dessutom finns en rad äldreanslag och stödformer med snarlika syften. Deadministreras på olika sätt. I en sammanställning överekonomiska styrmedel för bevarande av odlings- ochkulturlandskapet redovisas följande:Det nya anslaget tillersättning för landskapsvårdande åtgärder som handhas avregeringen och länsstyrelsernaNaturvårdsåtgärder iodlingslandskapet = (--länsstyrelserna)Särskilda medel för säkerställande avvård av naturreservat m m (-- länsstyrelserna)Vård m m avkulturlandskap och fornlämningar(-- länsstyrelserna)Bidrag tilliståndsättning av ädellövhagmarker (--länsstyrelserna)Bidrag till natur- och kulturvårdandeåtgärder (skogsstyrelser -- skogsvårdsstyrelserna)AMS-medel (arbetsmarknadsverket -- länsarbetsnämnderna)Regionalekonomiska stöd, glesbygdsstöd m m (länsstyrelserna)Det är tveksamt om denna lista är fullständig, men denredovisar det kaotiska tillståndet. Denna mängd av olikastödformer skapar merarbete och extra kostnader. Det ärdessutom ett demokratiskt problem eftersom denna djungelav åtgärder blir ogenomtränglig för den enskilde.En översyn och samordning av alla dessa stödformermåste göras! Insatser och personal med kompetens förbevarandearbetet måste samlas till ett verk.Ett alternativ till stödåtgärder kan vara skatteavdrag;även denna form bör vara avtalsbunden. Avdraget kan utgåi form av ersättning om skattereduktion slutar på minus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn ochsamordning av stödformer och verksamheter som påverkarkulturlandskapet.
mot · GG02Jo695 · 1993-01-26 00:00:00 — har metodiskavåtmarksinventeringar genomförts eller påbörjats i helalandet. Ett stort undantag finns dock. I haringen systematisk genomgång av länets våtmarker utförts.Visst planeringsunderlag finns men ingainventeringsinsatser enligt SNV:s inventeringsmetodik''VMI'' har genomförts. Eftersom hysersynnerligen värdefulla samt unika våtmarkskomplex och ärlandets myrrikaste län är detta mycket beklagligt. Särskiltmot bakgrund av att ett av samhällets övergripandemiljömål är att säkerställa den biologiska mångfalden. Föratt klara uppsatta miljömål är det en nödvändighet attrelevant kunskapsunderlag tas fram.SNV i samarbete med landets länsstyrelser arbetar förnärvarande med att ta fram en nationell myrskyddsplan.Planen avser att redovisa områden som bör skyddas somnaturreservat. När planen publiceras omfattarden hela landet exklusive . Avsikten är attmyrskyddsplanen för skall publiceras i enseparat rapport då tillräckligt underlag föreligger. Enförutsättning för en norrbottnisk myrskyddsplan är att enkvalificerad våtmarksinventering genomförs. En sådaninventering är även ett länge efterlängtat underlag för övrigsamhällsplanering och avvägningar gentemot andramarkanvändningsintressen.Våtmarksinventeringar har i regel helt eller delvisbekostats av anslag från SNV, som dock saknar medel föratt genomföra en inventering av våtmarker.International Mire Conservation Group har i en skrivelsetill framhållit vikten av att Norrbottensvåtmarker bör inventeras. ''större orördamyrar är unika i , de saknar motstycke i de flestaeuropeiska länder, och undantaget.Inventering och skydd av myrar och andravåtmarker är en internationell angelägenhet. ''Länets heltäckande vegetationskartor och befintligtinventeringsunderlag borde göra det möjligt att förenklaoch minska kostnaderna för en våtmarksinventering somdock i stort skall ske enligt den av SNV utvecklade metoden''VMI''. Eftersom det har dokumenterats att denorrbottniska myrmarkerna är ovanligt fågelrika bör VMIäven kompletteras med mer ingående undersökningar avfågellivet. Försöksinventering genomförs och utvärderas.Förstudien skall även geografiskt avgränsa inventeringentill de områden där exploateringshot finns eller kanförväntas. Samordningsmöjligheterna med pågåendesumpskogsinventering skall undersökas. I förstudiearbetetingår även att utarbeta ett detaljerat inventeringsprogramför länet och en mer exakt kostnadsberäkning.Länsstyrelsen har förklarat sig beredd att tillföra medelså att inventeringen kan påbörjas.Den totala kostnaden för att genomföravåtmarksinventering för hela handlar omca 8 miljoner kronor.Kostnaden kan te sig hög men man bör beakta attNorrbotten hyser 1/3 av landets våtmarksareal. Omvåtmarksinventeringen i skall kunnagenomföras bör Miljö- och naturresursdepartementettillföra medel för inventeringens genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av envåtmarksinventering i .
mot · GG02Jo696 · 1993-01-26 00:00:00 — Trots att krom är en vanligt förekommande tungmetallär dess miljöeffekter mycket dåligt kända. Det är dock käntatt krom är giftigt och i viss form cancerframkallande.Metallen finns lagrad i stora mängder både i produkter somär i användning och i sådana som tagits ur bruk.Viktiga i sammanhanget är olika stålprodukter där kromanvänds som legeringsmetall. Krom har också använts tillgarvning av läder.Forskare vid Tema Vatten på i räknat ut att kromvittringen från konsumtionen är sjugånger den naturliga. har vi satt in 1,8miljoner ton krom i användning. Bara en mycket liten delav detta beräknas ha läckt ut. Det mesta finns kvar iprodukter som används eller som avfall i produkter, somsakta bryts ner varvid kromet kommer att frigöras.Det är inte känt hur kromet beter sig när det frigörsoch kommer ut i naturen, och inte heller hur det omvandlasi näringskedjorna. Man vet dock att det kan anrikas.Det är hög tid att kromproblemet uppmärksammas. Detbehövs åtgärder i flera led. Mer resurser måste satsas påforskning kring vad som händer när krom frigörs.Ansträngningar måste göras för att finna ersättningar förkrom där det används mest. Återanvändning ochavfallshantering måste planeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder föratt minska negativa miljöeffekter av kromanvändning.
mot · GG02Jo697 · 1993-01-26 00:00:00 — Användning av PVC i Kamp mot klorVid de internationella miljöorganisationernas storamöte i Bergen beslöts att organisationerna skallprioritera kampen mot kloranvändning i världen. Klor finnsframförallt i PVC-plast samt i olika typer av lösningsmedel.Förutom klor innehåller PVC ett antal tillsatsämnen somantas vara cancerframkallande. Fem av de tillsatser somanvänds i PVC finns på kemikalieinspektionens lista över deämnen som är mest miljöfarliga och bör avvecklas.Vid förbränning eller långsam nedbrytning frigörskloren i PVC-plasten, i en blandning av tungmetaller ellernaturfrämmande och svårnedbrytbara ämnen.Avfallsförbränningen ökar också dioxinutsläppen.Stör kretsloppetDen enda miljövänliga utvecklingen av PVC-användningen är avveckling av all användning där det finnsbättre alternativ. Återvinning är orealistisk, bl.a. på grundav att olika PVCprodukter innehåller olikablandningar av tillsatsämnen, som alla är nödvändiga för attgöra plasten användbar. PVCplaster tillhör således deämnen som inte kan finnas i ett fungerande kretslopp ochbör således avvecklas.Med hjälp av frivilliga överenskommelser har PVC istort sett försvunnit i svenska förpackningar och arbetepågår med att få till stånd internationellaöverenskommelser som begränsar användningen av PVC iförpackningar. Frågan om hanteringen av PVC-förpackningar behandlas också i den lagrådsremiss angåtervinning m m som lagts.Det finns däremot ingen plan för avveckling av övriganvändning av PVC i . Förpackningarna svararendast för av PVC-användningen. Restenfinns i byggmaterial som rör inredningsdetaljer, dörrfoderm m i bl a kontors- och hushållsartiklar.Miljövänliga alternativ finnsGemensamt för en mycket stor del av dessa övriga PVC-produkter är att det finns utmärkta, mera miljövänligaalternativ. Den danska miljöstyrelsen har exempelvispåvisat att av PVC-användningen i bygg- ochanläggningsverksamhet kan ersättas på mycket kort sikt.Resten kräver utveckling av nya ersättningsmaterial.Inom bygg- och anläggningsverksamheten står PVC-rören för det största enskilda användningsområdet. Enbartgenom att upphöra med användningen av PVC-rör medgrova dimensioner skulle betydande miljöfördelar uppnås.En minskning av PVC-användningen på byggområdetbetyder också minskat importberoende och ett ökatutnyttjande av inhemskt material som trä, betong m.m.FörslagDet är i högsta grad förenligt med svenska miljöpolitiskasträvanden att ett program för avveckling av PVC-användning upprättas. Regeringen bör ta inititativ till attunderlag tas fram för detta program och låta utreda vilkaPVC-produkter i som kan ersättas med andramaterial, och med vilka tidsramar. Detta uppdrag gerfaktiskt innehåll åt den starkare ställningsubstitutionsprincipen fått i svensk miljölagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ett program föravveckling av PVC-användningen upprättas i .
mot · GG02Jo698 · 1993-01-26 00:00:00 — Förvaltning och vård av naturreservaten har begärt för atttäcka kostnaden för förvaltning av den mark som överförsfrån till Naturvårdsfonden. I huvudsak rördet sig om röjningsarbete som tidigareansvarat för. räknar med att detta gerungefär 100 arbetstillfällen i huvudsak i inland.Vi anser att den ökade arealen motiverar ett höjt anslag ochföreslår därför att reserveras kommandebudgetår för detta ändamål i form avsysselsättningsfrämjande åtgärder.Under den förra lågkonjunkturen kunde viktigt natur-och miljövårdande arbete utföras bl.a. genom attberedskapsarbeten skapades för vård och skötsel av markmed angelägna natur- och kulturvärden. föreliggermotsvarande situation på arbetsmarknaden, inte minst iskogs- och mellanbygder där också det största behovet avmarkvård finns. AMS, ochkemikalieinspektionen bör undersöka hurberedskapsmedel skall användas i natur- och miljövårdenstjänst. bör uppmana regeringen att ge de natur-och miljövårdande myndigheterna i uppgift att tillsammansutvärdera behovet av tillfällig arbetskraft. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till anvisar 25 000 000kr utöver vad regeringen föreslagit /94 förvård och skötsel av mark som överförs från Domänverkettill Naturvårdsfonden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsfrämjandeåtgärder.