mot · GG02Ub687 · 1993-01-26 00:00:00 — Den högre utbildningen och forskningen I budgetpropositionen berör regeringen bara högstkortfattat området högre utbildning och forskning. Skälettill detta är att regeringen aviserar att separatapropositioner om högskolans utbildningsuppdrag för tre årrespektive forskningspolitiken också skallöverlämnas till . Vi haringet att invända mot detta. har tidigare uttalatatt den önskar behandla hela högskoleområdet i ettsammanhang och för tre år.För oss socialdemokrater intar emellertidutbildningspolitiken en så central position när det gäller attta tillvara mänskliga resurser och bekämpa arbetslöshet,liksom när det gäller att rusta vårt land ekonomiskt ochnäringspolitiskt för framtiden, att vi väljer att redan nupresentera en rad förslag till satsningar på utbildning ochforskning.Om än alltså kortfattat tar regeringen upp vissaprincipiella frågor rörande högskolan ibudgetpropositionen. Därvid markerar man också vissainriktningar för framtiden. Detta, tillsammans med en deliakttagelser i övrigt vi gjort, föranleder också oss att redannu beröra ett antal frågor. Dessa och andra områdenkommer vi att återkomma mera utförligt till i samband medde tidigare omnämnda särskilda propositionerna.Högskolans dimensionering måste öka ytterligareHögskolan är nu inne i en period av kraftig utbyggnad.Expansionen inleddes efter beslut i våren 1991.Då hade den statliga högskolan ca 140 000 årsstudieplatser.Innevarande budgetår antalet ökat till ca 160 000årsstudieplatser. Till detta kommer den kommunalahögskolan med ca 20 000 årsstudieplatser.Genom redan fattade beslut kommer den statligahögskolan att öka med ca 10 000 till ca 170 000årsstudieplatser /94, /96 och1996/97 till nära 180 000.Högskolan genomgår också stora förändringar. Fr.o.m.1 juli 1993 försvinner linjesystemet och ersätts av ett systemmed examensordning. Statsmakterna kommer att lägga ututbildningsuppdrag på de olika högskoleenheterna. Ävenhögskolans utbildning kommer i likhet med vad som redangäller för forskningen /94 beslutas av riksdagenför en treårsperiod.Vi socialdemokrater anser att den svenska högskolanbör expandera ytterligare utöver vad som redan beslutats.Vi bedömer att det är realistiskt och nödvändigt att ökaplaneringsramen för högskolan medytterligare 10 000 årsstudieplatser. Vi anvisar för detta 350miljoner kronor.Dessa tillkommande utbildningsplatser skall följas uppunder . Detta innebär att den statliga högskolan läsåret1995/96 kommer att ha nära 210 000 årsstudieplatser dvs. ca50 000 fler än innevarande läsår.En ökning av planeringsramen för högskolan med totalt ca 20 000 årsstudieplatserinnebär en ökning med jämfört med nuvarandesituation. Vi förutser självfallet att detta kommer attinnebära en stor anspänning för högskolans organisation,dess lärare och studenter, men att det skall vara möjligt.Det finns många goda motiv för att ytterligarepåskynda den utbyggnad av högskolan som äger rum. Delånga köerna till högskolan visar tydligt ett ökande intressebland medborgarna för att ytterligare fördjupa sittkunnande. En starkt bidragande orsak till detta ärnaturligtvis situationen på arbetsmarknaden. Kraven inomde flesta sektorer av arbetslivet ökar genom att vårtsamhälle ekonomiskt och i andra avseenden i ökande tempointegreras med vår omvärld.Många unga som kommer in i arbetslivet har enmodernare utbildning än de redan yrkesverksamma. Detökar intresset för och behovet av komplettering av gedigetyrkeskunnande med kunskaper erhållna genom fort- ochvidareutbildning. För en ökande andel av arbetskraftenligger den utbildning som här krävs på högskolenivå.Högskolan måste i betydligt större omfattning än spelaen roll i denna fort- och vidareutbildning av deyrkesverksamma. Det ökar också kraven på högskolornaatt till form, innehåll och lokalisering av utbildningtillmötesgå arbetslivets önskemål. I detta sammanhang ärdet angeläget att ta tillvara såväl de statliga högskolornasresurser för fortbildning som de landstingskommunalavårdhögskolornas.Vi vill i detta sammanhang framhålla betydelsen avutbildning på distans. Detta är en viktig utbildningsformsåväl i högskolan som i övriga delar av utbildningsväsendet.Vi föreslår därför i vår motion Utbildning för förnyelse ochtillväxt att anslås för att utveckladistansutbildningen i dess olika former.I avvaktan på att regeringen redovisar deutbildningsuppdrag som ochrespektive högskola förhandlat sig fram till är det intelämpligt eller möjligt att fördela de tillkommandeutbildningsplatser vi föreslår. Vi vill dock redan nuframhålla behovet av ökad omfattning av utbildningarnainom den tekniska och naturvetenskapliga sektorn.Ökad ingenjörsutbildningVi bedömer att det är av största vikt att ökaexaminationen av civilingenjörer. Tillgång på kvalificeradetekniker är av strategisk betydelse för den industriellautvecklingen. Det kan ske genom att andelen som fullföljerpåbörjad utbildning ökar. Den snabbaste ökningen kan åstadkommasgenom att mer stöd sätts in för att hjälpa de studerande attfullfölja studierna. Detta måste ske. De berördahögskolorna bör av regeringen uppmanas att i sinverksamhet högt prioritera sådant stöd. bör somsin mening ge regeringen detta till känna.Vi anser även att antalet nybörjarplatser inomcivilingenjörsutbildningarna bör ökas. För att klara detframtida behovet, inte minst för de mindre och medelstoraföretagen, bedömer vi att antalet nybörjarplatser behöveröka med minst ett par tusen. Detta är inte möjligt attåstadkomma på kort sikt, främst av rekryteringsskäl. /94 bör dock 600 nybörjarplatser kunnainrättas. Ökningstakten måste sedan vara beroende av attrekryteringen till utbildningen löses.Vid vissa av de sju utbildningsorterna förcivilingenjörsutbildning kan en ökning ske, inte minst vidhögskolan i . Vidare bör det vara möjligt att utveckladen modell som innebär att delar av utbildningenlokaliseras till vissa mindre och medelstora högskolor somhar särskilda förutsättningar för denna. Detta sker t exvid högskolorna i /,/, /, ochGävle/Sandviken.För att klara expansionen av utbildningen vill videssutom aktualisera behovet av att etablera en ny tekniskhögskola på en ort som redan har godutbildningskompetens inom detta område. En ny tekniskhögskola skall bidra till att skapa god tillgång påkvalificerade tekniker i hela landet. Vi förordar därför attförutsättningar för detta utreds.För att den här föreslagna kraftiga utbyggnaden avcivilingenjörsutbildningarna skall kunna ske krävs attrekryteringsunderlaget stärks och breddas. En nysatsningsom leder till allvarliga svårigheter för rekryteringen tillredan etablerade utbildningar måste självfallet undvikas.Det är vidare angeläget att öka utbildningen avhögskoleingenjörer. Denna tvååriga utbildning, somtillkom efter starka önskemål från näringslivet, har blivitmycket uppskattad. Men föreligger starkaönskemål att i ännu högre grad kunna tillmötesgå kravenfrån många studerande och högskolor om ett tredjekompletterande år till denna utbildning. finns på dessautbildningar ca 5 300 nybörjarplatser. Vi anser att resursermotsvarande 900 årsstudieplatser bör anslås för detta.Rekryteringen till de naturvetenskapliga och tekniskautbildningarna måste förbättras. Att öka andelenstuderande med dessa inriktningar är en angelägen uppgifti detta sammanhang. lämnar endast ca 16 000studerande fullgjord treårig naturvetenskaplig eller teknisklinje i gymnasieskolan.För att klara rekryteringen bl.a. till dessa sektorer påhögskolan måste förutom gymnasieskolan den kommunalavuxenutbildningen ges möjlighet att utöka utbildningarnainom dessa områden.En kraftig utökning av utbildningar inom teknik ochnaturvetenskap kräver dessutom att högskolorna i högregrad än vad som gäller anpassar sitt utbud avutbildningar till de behov och önskemål som finns hos depresumtiva studerandena. Det är vid utvecklingen avutbildningarna helt nödvändigt att ha en nära kontakt mednäringslivet i berörda regioner samt med företrädare förkommuner och för arbetsmarknadens parter.Utbildningar som gör det möjligt för högskoleingenjöreratt bygga på sina kunskaper till en civilingenjörsexamenmåste utvecklas och spridas. De skall alltså kunna fåtillgodoräkna sig den utbildning de redan har i de fortsattastudierna. En del av de nytillkommande resurserna böranvändas för detta ändamål.För att kunna expandera högskoleutbildningarna inomteknik och naturvetenskap kommer det även att blinödvändigt att öka omfattningen av det s.k. tekniskabasåret. Genom detta ges studerande möjlighet att inomhögskolan komplettera gymnasieutbildningar från andralinjer än T och N inom matematik, fysik, kemi och olikatekniska ämnen. De erfarenheter som finns av dessautbildningar är goda.Yrkesteknisk högskoleutbildning måste utökasGenom den yrkestekniska högskoleutbildningen (YTH)ges en god möjlighet för yrkesverksamma, inom främstindustrin, men även inom handel och servicenäringar, attskaffa sig en kvalificerad yrkesutbildning på högre nivå. Vihar tidigare i motion krävt att regeringen skall utarbeta enplan för utbyggnad av YTH. Detta yrkande avslogs av denborgerliga majoriteten med motiveringen att ''Utskottetutgår från att regeringen prövar frågan om YTH-utbildningens dimensionering och lokalisering inför nästatreårsperiod''. Vid de utökningar som därefter har skett avantalet högskoleplatser har YTH-utbildningen inte utökats.Starka skäl talar för att vidga de nuvarande målen förYTH till att tillgodose industrins, handelns ochservicenäringarnas behov av arbetskraft för kvalificeradefunktioner. Det bör övervägas om yrkeshögskolaskulle vara ett mer relevant begrepp för denna utbildning.För att klargöra YTH:s utvecklingsmöjligheter och behovetav sådan utbildning förordar vi att en utredning ges iuppdrag att närmare bedöma detta. bör geregeringen till känna vad som här anförts om behovet av enutredning om YTH:s utvecklingsmöjligheter.Vi beräknar att en utbyggnad av YTH med 200årsstudieplatser /94 skulle motsvarabehovet på arbetsmarknaden. Vi bedömer att omfattningenav YTH-utbildningarna som uppgår till ca 1 100årsstudieplatser bör ha fördubblats.Vi anser att en utökad dimensionering av en sådanvidgad YTH bör ingå i de 10 000 ytterligare platser viföreslår för högskolan för nästa budgetår. Dessa yrkandenom utökad dimensionering görs även i en socialdemokratiskpartimotion.StudiestödVår bedömning av behovet av studiestödet förovanstående utbildningssatsning finns beskrivet ochberäknat i särskild utskottsgruppmotion.HögskolelokalerOm högskolan skall kunna växa i den omfattning somhär föreslås är det angeläget att även ställa resurser tillförfogande för nybyggnation och underhåll av byggnaderoch lokaler. Av arbetsmarknadsskäl och kostnadsskäl är detviktigt att kunna påbörja byggprojekt inomhögskolan.I de aviserade propositionerna om Grundläggandehögskoleutbildning och Treårig budgetfinansiering förforskning och forskarutbildning måste lokalfrågorna ägnasstor uppmärksamhet. Genom att regeringen i dessapropositioner kommer att övergå till ett nytt anslagssystemär det nu inte lämpligt att anvisa medel till nuvarandeanslagspost. Vi avser att återkomma till anslagsfrågan i vårmotion i anslutning till kommande propositioner. Vi villdock nu i denna motion anvisa mer änför innevarande år för byggnation och underhåll inomhögskolan för /94.Det finns ett stort antal viktiga byggprojekt inomhögskolans område som kan igångsättas relativt snabbt. Vianger här ett antal av dessa som exempel utan att prioriteramellan dem. Upprustning av Kemicentrum och ombyggnadför arkeologiska institutionen vid ,nybyggnation och renoveringar vid ochFysikcentrum för och i ,och Matematisktcentrum vid och i ,Kemiskt-biologiskt centrum vid i ,lokaler för ingenjörsutbildningarna vid högskolanSundsvall/, ombyggnad av I 14:s lokaler förhögskolan i /, nybyggnation avekonomicentrum vid i ,ombyggnation av lokaler vid högskolan i ,Materialcentrum vid i ,laborationsbyggnad för ingenjörsutbildningarna vidhögskolan i , utbildningslokaler vid högskolan iSkövde, nybyggnation för forskning och utbildning vidhögskolan i , vid högskolan i lokaler för högskoleutbildningarna på Gotland.Utbildning för förnyelse och tillväxtI vår partimotion Utbildning för förnyelse och tillväxthar vi tagit upp alla de yrkanden till som följersom konsekvens av våra i denna motion framfördakrav. Vi väljer dock att även i denna motion framföra detövergripande kravet att skall anvisa 350 miljonerkronor för ytterligare 10 000 årsstudieplatser på högskolan.Medellånga vårdutbildningar m.m.De medellånga vårdutbildningarna och angränsandeutbildningar har oftast landstingen som huvudman. Enutredning i huvudmannaskapsfrågan pågår f.n. Vi avstårdärför nu från att lägga några synpunkter på just detta.Till de medellånga vårdutbildningarna räknar vi bl.a.hälso- och sjukvårdslinjen,laboratorieassistentutbildningen, sjukgymnast- ocharbetsterapeututbildningen liksom den socialaomsorgslinjen men också t.ex.hörselvårdsassistentutbildningen. Alla dessa utbildningarhar det gemensamt att de i huvudsak lockar kvinnligastuderande. De har också det gemensamt attförutsättningarna för utbildningarna och senareyrkesutövning är stadd i kraftig förändring.En allt mer internationell arbetsmarknad och närmandettill EG påverkar utbildningarna. Förändringar i högskolansutbildningssystem liksom förändringar iarbetsorganisationen hos de oftast offentliga arbetsgivarnafår konsekvenser för dessa utbildningar. En del utbildningarleder fram till en tydlig yrkesidentitet medan andra, somt.ex. den sociala omsorgslinjen, kan sägas vara någotbredare. Forskning och nya rön påverkar det kunskapsstoffsom behöver ingå i utbildningarna och ibland ävenutbildningarnas längd.År 1990 begärde av regeringen en översyn avde medellånga vårdutbildningarna. De enda resultat avdenna översyn sett har gällt hälso- ochsjukvårdslinjen och sjukgymnastutbildningen. När detgäller översynen av laboratorieassistentutbildningen hörsenbart oroande signaler.Vi anser att de medellånga vårdutbildningarna, somalltså vetter mot en av tradition starkt kvinnodomineradarbetsmarknad, förtjänar ordentlig uppmärksamhet. Debehöver utvecklas och ibland vidgas med tanke på alla denya kraven och förutsättningarna. När nu linjesystemet ihögskolan avvecklas blir detta än mer tydligt.Forskningen inom de områden utbildningarna täcker ärsvagt utbyggd. Detta är till skada både för verksamhetensom sådan och för de studerande. Det ges få tillfällen tillsådan ämnesfördjupning som tillåter forskarutbildning.Dessutom saknas i stor utsträckning egnaforskningsdiscipliner.Den osäkra framtiden för flera av de berördautbildningarna liksom den bristande forskningsbasenmåste, enligt vår mening, uppmärksammas och åtgärdas.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna vad somhär anförts om de medellånga vårdutbildningarna.Mindre och medelstora högskolorDe mindre och medelstora högskolorna är väl spriddaöver landet. De varierar kraftigt i omfattning ochinriktning. Ofta har de en god lokal förankring beträffandeutbildningsutbud och profilering. Forskningsinsatserna ärav stort nationellt intresse och i många fall av internationelltgångbar standard. Det forsknings- och utvecklingsarbetesom bedrivs vid dessa högskolor berikar dessutom regionenoch stimulerar dess näringsliv. är de mindre ochmedelstora statliga högskolorna, liksom för övrigt också delandstingskommunala vårdhögskolorna, små enheter medett begränsat kursutbud. Trots det stora antalet står dessahögskolor för en sammantaget i ekonomiska termer ringaandel av den totala högskoleutbildningen i vårt land.De mindre och medelstora högskolorna har kanske sinstörsta betydelse när det gäller att erbjuda utbildning åtmänniskorna i den närmaste omgivningen. Deras insatserför fortbildning och kompetensutveckling är av storbetydelse för regionerna liksom för de enskildamedborgarna. har dessa högskolor liksom allaövriga universitet och högskolor uppdraget att varariksrekryterande och ingå i ett nationellt utbildningssystem.De måste med andra ord ha en lika kompetent lärarkår somalla andra. De måste också ha en viss bredd i sittutbildningsutbud. De måste kunna erbjuda såväl allmännakurser, såsom engelska och matematik, som meraprofilerade kurser. Särskilt de minsta högskolorna är oftauppbyggda omkring en eller ett par tydligayrkesutbildningar, olika lärarutbildningar. Däremot saknarde det varierade utbudet av fristående kurser.I vår högskolemotion begärde vi attregeringen skulle återkomma med ett förslag till riksdagenom hur en utbyggnad av forskning och forskarutbildning vidde mindre och medelstora högskolorna skall ske.Detta krav resulterade sedan i att i decemberuttalade att resurserna för forskningsstödjande åtgärder --resurser som de mindre och medelstora högskolorna självaansvarar för -- skall förstärkas.Vidare innebar beslutet att förordade att detinom varje fakultetsanslag avsätts en viss minsta andel förlärare från mindre och medelstora högskolor.Detta innebär att vi nu har bestämda förväntningar påregeringen att den i den kommandeforskningspropositionen föreslår en betydande ökning avresurserna till forskningsstödjande åtgärder vid de mindreoch medelstora högskolorna.Under hösten 1992 ökades utbildningsplatserna ihögskolan markant. Vi hävdade då att den större delen avdenna ökning skulle göras vid de mindre och medelstorahögskolorna. För detta krav fick vi bara begränsat gehör avden borgerliga riksdagsmajoriteten. Vi har ovan föreslagiten kraftig ökning av utbildningsplatserna i högskolan. Vårmening är att en mycket betydande del av denna satsningskall göras på de mindre och medelstora högskolorna för attåstadkomma de mål vi ovan angivit. Vi återkommer senaremed konkreta förslag om fördelningen av dessa platser.Samtidigt förväntar vi oss att också regeringen i sinaviserade proposition om utbildningsuppdraget till varjeenskild högskola presenterar en plan med sammainriktning.I samband med att regeringens proposition om nyhögskolelag behandlades hävdade vi attmöjligheten att utfärda magisterexamen skulle stå öppenför alla högskolor. Det borde vara en uppgift för denenskilda högskolestyrelsen att bedöma om man vill satsaresurser och kompetens på att utveckla en utbildning på dennivå som krävdes för magisterexamen, ansåg vi. I ställetborde det vara utbildningens kvalitet som skulle bedömas.Det är inte rätt att på förhand ställa de mindre högskolornasutbildningar utanför denna möjlighet. Vi kvarstår vid dennauppfattning och utgår från att regeringen i sin fortsattaberedningsprocess mycket snabbt låter granska samtligahögskolors förutsättningar att utfärda magisterexamen iolika ämnen. Regeringen bör återkomma med förslag tillåtgärder om alltför många högskolor av olika skäl visar sigsakna dessa förutsättningar.Social snedrekryteringVi vill inför kommande högskoleproposition framhållavikten av att regeringen presenterar konkretaförslag för att bryta snedrekryteringen till högskolan. Detfinns f n tendenser till att skillnader i social bakgrund iökande utsträckning avgör ungdomars studieval. Särskiltmarkant är att ungdomar från mindre studievana hem imycket liten utsträckning går vidare till längre akademiskautbildningar som läkar- och civilingenjörsutbildningen.Det är ett känt faktum att grunden för snedrekryteringtill högre studier läggs redan i ungdomsskolan. Vi har därförtidigare betonat vikten av lärarnas pedagogiska skicklighetoch utbildning.Forskningsresultat tyder på att utformningen avstudiestödet är av större betydelse för ungdomar från hemdär föräldrarna inte har högskoleutbildning än för andra.Aviserade förändringar i studiestödssystemet måste ha somen utgångspunkt att beakta stödets effekter på studievaletför olika grupper.Tillgängligheten och närheten till högskoleutbildning ären annan faktor som påverkar ungdomars och kvinnorsintresse för högre utbildning. De mindre och medelstorahögskolorna ger av detta skäl fler möjlighet att söka sig tillakademisk utbildning.Många söker sig först i vuxen ålder till högskolan. Förden vuxne har studierna formen avkompletteringsutbildning och kompetensutveckling.Därför känner vi viss oro för de signaler som givits frånhögskolorna om att det resursfördelningssystem regeringennu arbetar med kommer att ge mindre ekonomiskt utbytetill högskolorna för deras satsningar på vidareutbildning ochkompetensutveckling än fullständiga, avlagda examina förunga studerande.Som vi tidigare framhållit måste övergången till en friareutbildningsorganisation inom högskolan innefatta en massivsatsning på information. Dessa informationsinsatser harsärskild betydelse för ungdomar vars föräldrar inte självahittar vägen in i högskolan.I vår partimotion Utbildning för förnyelse och tillväxt förvi fram krav på att resurser måste avsättas för att gemöjlighet till minst 50 000 ungdomar som saknar det tredjegymnasieåret att genomgå detta under kommande läsår.Det skulle förutom att stärka deras ställning påarbetsmarknaden även ge dem en god grund för fortsattastudier på högskolan. Ett förverkligande av vårt krav på denpunkten skulle vara ett mycket betydande bidrag i kampenför en jämnare social rekrytering till högskolan.Motsvarande gäller vid ett tillmötesgående av våra kravpå ytterligare 20 000 platser i vuxenutbildning.Komvux betydelse för en minskad snedrekrytering tillhögskolan kan inte nog framhållas. Även vårt förslag omförstärkning av folkbildningen med ca 5 000 helårsplatserhar betydelse i detta sammanhang.Vi socialdemokrater vill nu åter upprepa vårt krav attriksdagen tydligt uttalar att en jämnare social rekryteringtill olika utbildningsvägar är ett mål inomutbildningspolitiken och att regeringen vidtar kraftfullaåtgärder som leder till en minskad social snedrekryteringinom olika delar av utbildningssystemet, inte minst inomden högre utbildningen. bör ge regeringen dettatill känna.LärarutbildningenDen svenska skolans behov av en god och ändamålsenliglärarutbildning kan inte nog betonas. togriksdagen det historiska beslutet att införa lärarutbildningsärskilt anpassad efter behov. Utbildningenhar därefter ersatt de tidigare skilda utbildningarna förlågstadiet, mellanstadiet och högstadiet. Den nyalärarutbildningen har rönt stor uppskattning.Våren 1992 föreslog emellertid den borgerligaregeringen under kraftiga trumpetstötar att en medlärarutbildningen för årskurserna 4--9 parallelllärarutbildning skulle införas. Utbildning i olikaakademiska ämnen ställdes i förgrunden och denpedagogiska utbildningen -- den egentligalärarutbildningen -- blev ettårig. I en motion med anledningav detta förslag framhöll vi att man i dennaämneslärarutbildning helt missar de fördelar som varvningav teori och praktik under hela yrkesutbildningen innebär.Genom varvningen kan utbildningen tillgodogöras på ettmer fullödigt sätt och de lärarstuderande får redan frånförsta veckan av utbildningen en inskolning för sin framtidayrkesroll.Den nuvarande, fullständiga lärarutbildningen ger godaoch relevanta ämneskunskaper som den ger deutbildade lärarna en stor ämnesbredd.Parallellärarutbildningen, däremot, ökar riskerna för attlärare skall tvingas undervisa i ämnen de saknar utbildningför. Nyutbildade lärare med en gammeldagsämneslärarutbildning skapar också planeringsproblem iskolan, särskilt i mindre skolor, och den tvingar eleverna attockså möta ett stort antal lärare.UHÄ har genomfört en utvärdering avgrundskollärarutbildningen. Därvid presenterar man ettantal förslag för att utveckla densamma. Vi menar attkraften nu i de enskilda högskolorna bör koncentreras påatt just utveckla lärarutbildningen. När den nya läroplanenfastställts kan det också finnas behov av viss anpassning avgrundskollärarutbildningen. Dessa utvecklings- ochanpassningsåtgärder är långt väsentligare för skolan än attlägga möda på en parallell lärarutbildning som ändå inte äranpassad efter skolans och elevernas behov.Den ordinarie lärarutbildningen har blivit uppskattad avde studerande och över lag har den nu en godsökandefrekvens. Den nya ämneslärarutbildningendäremot har inte på långt när kunnat rekrytera till erbjudnautbildningsplatser, något som vi för övrigt förutsade redannär förslaget presenterades.