ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub34 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Förstärk designutbildningen i , inte vid för TEKO vid utbildartextilingenjörer, textilekonomer och designer för textil- ochkonsumtionsindustrin. Högskoleutbildningen påtekoområdet är en avancerad specialistutbildning /94 är dimensionerad för 229 helårsstudenter.Framförallt vad gäller designutbildningarna inom mode ochtextil ges den konstnärliga träningen/utbildningen stortutrymme, respektive av undervisningen.Den konstnärliga och skapande dimensionen är ettviktigt inslag i teko-utbildningarna och utgör närmare 37 %av den totala undervisningen. Detta motsvarar 85årsstudieplatser /94. De kurser som räknas tillkonstnärlig träning är stillära, färg- och formlära,mönsterkonstruktion, mönsterformgivning, designmanagement, produktutformning, frihandsteckning,modeteckning, modellstudier, kollektionsuppläggning,arkitektur, konfektionering, presentationsteknik ochprojektarbete.Undervisningen bedrivs i speciallokaler som är särskiltiordningställda och utrustade. För enskilda arbeten hareleverna tillgång till ateljéer och verkstäder. De lärare somär verksamma inom området har samtliga en gedigenkonstnärlig högskoleutbildning, från ellerliknande, samt erfarenhet i branschen.I det utbildningsuppdrag för förperioden /94--1995/96 som regeringen anger ipropositionen återfinns inte utbildningsområdetkonstnärlig träning.Den utbildning i textil design och klädformgivning somsedan mitten av ges vid harvunnit stor uppmärksamhet och uppskattning såväl inomSverige som internationellt. Det talar för att denkonstnärliga utbildningen/träningen i särskiltdesignutbildningarna vid bör bibehållasoch förstärkas. I propositionen föreslås att iStockholm skall tillföras medel för att undersökaförutsättningarna att inrätta en utbildning i klädformgivningoch förstärka designutbildningarna. Dessa medel bör enligtmin mening i stället tillföras för att stärkadesignutbildningen där.VäfskolanVid i bedrivs landets enda högreutbildning i handvävning. Genom riksdagsbeslut i juni 1991överfördes Väfskolan till , därverksamheten startade /93. Syftet medriksdagens beslut var att bevara den unika kompetens somfinns vid . Utbildning i handvävning har pågåttoavbrutet och är fortfarande förlagd till denbyggnad som uppfördes 1877. Skolan harregelbundet uppdrag när det gäller rekonstruktion ochrenoveringar av äldre textilier t.ex. från museer,hovförvaltningen och riksantikvarieämbetet.Det är angeläget att Väfskolans verksamhet kanfortsätta och därför bör denna utbildning läggas in underBorås Högskolas utbildningsuppdrag som ett särskiltåtagande. Ersättning bör utgå i enlighet med nuvarandebelopp uträknat till den nivå som skall gälla /94. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förstärkning av denkonstnärliga utbildningen vid ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Väfskolan i .
mot · GG02Ub35 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens sjukvårdsregionen ochUmeå universitet har hemställt om enutökning av läkarutbildningen i med 50 platser från1994 för att klara den långsiktiga läkarförsörjningen och destora pensionsavgångarna från läkarkåren en bit in . I flera riksdagsmotioner till 1991/riksdagframfördes samma krav. angav i sittyttrande över motionerna att en utökning avläkarutbildningen i måste ges hög prioritet.Utbildningsutskottet angav i sitt yttrande (1991/92:UbU14)att frågan skulle behandlas i samband med kommandeproposition med treårsbudget för perioden /94--1995/96.I regeringens proposition 1992/93:169 omhögskoleutbildning anger utbildningsministern att han intenu är beredd att föreslå en utökning av läkarutbildningenvid i . Skälet anges vara att en nylångsiktig prognos över tillgång och efterfrågan på läkare iolika delar av landet skall tas fram. Hänsyn till dennaprognos skall kunna tas i nästa års budgetproposition.Detta rimmar illa med utbildningsutskottets ovanrefererade yttrande i frågan: ''Ett av syftena medtreårsplaneringen av högskolans verksamhet är enligtutskottets mening att behov av skilda slag skall kunnabedömas i ett sammanhang och då underkastas enfördjupad prövning av .'' Prognoser överläkarbehovet har redovisats med jämna mellanrum frånsåväl läkarförbund som företrädare för landstingen. Detfinns få grupper som är så väl kartlagda som läkarkåren.Det viktigaste skälet till utökningen i är dekraftigt ökade pensionsavgångarna i läkarkåren från börjanav . Då det tar 13--från intag igrundutbildningen tills en läkare är färdig specialist ellerallmänläkare måste utökningen i grundutbildningen ske nu.I har man räknat ut att av den nuvarandekåren av specialister och allmänläkare pensioneras mellanåren 2005 och 2015. Med ett utökat intag med 50läkarstuderande kan det nödvändiga tillskottetkomma som färdiga specialister och allmänläkare från2007--2008.Västerbottens läns landsting har också i samarbete medUmeå universitet startat byggnationerna av det s.k. 6L-huset i vilket nya undervisningslokaler för den utökadeläkarutbildningen kommer att inrymmas. Med hänvisning till det anförda föreslåsatt beslutar om en utökning av läkarlinjen med50 årsplatser i utbildningsuppdraget för universitetför budgetåren 1994/95 och 1995/96.
mot · GG02Ub36 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens I det nya systemet för beräkning av resurser tillhögskolekurser kommer tilldelningen till institutionerna attutgå från det antal studerande som genomför/examineras irespektive kurs. Tydligen skall också detta system ävenanvändas för distanskurser och decentraliserade kurser.Det här oroar de kommunala kontaktpersonerna somrepresenterar de lokala studiecentra som finns i de fyranordligaste länen. De befarar att den nyaberäkningsgrunden kommer att slå ut de decentraliseradefristående kurserna på de mindre orterna. Detta kan få tillföljd att det mödosamma uppbyggnadsarbete för högreutbildning som pågått blir raserat.Den här satsningen har bl a kunnat ske genom storakommunala insatser, ofta efter uppmaningar avstatsmakterna.Det nya beräkningssystemet går också på tvärs med allavälvilliga uttalanden och politiska ambitioner om att ökatillgången till högre studier för att ge de småinlandskommunerna chans att vara med i den framtidakunskapsutvecklingen. Man riskerar också att undermineramotivationen för komvux, som ju utgör en naturlig bas förfortsatta högre studier.Förutsättningarna för högre utbildning ute ikommunerna varierar kraftigt, för inlandskommunerna ärde mycket speciella.En av de viktigaste faktorerna för framgångsrika studierär närheten till utbildningen. Vuxna som vill kompletterasin behörighet eller höja sin kompetens måste i de flesta fallkombinera studierna med arbete och har dessutom i regelen familjesituation som skiljer sig från ungdomars, som kanflytta till en högskoleort. Risken för avhopp är givetvismycket större för fritids-/distansstuderande. Att i detta lägeutan urskiljning behandla examinationsfaktorn lika för debåda studerandegrupperna är orimligt. Dessutom finns detmånga vuxenstuderande som bara behöver vissa delkursereller moment för sin kompetens och därför medvetet avstårfrån att genomföra en hel utbildning fram till examinationoch högskolepoäng. Dessa fakta måste beaktas vidutformningen av beräkningsgrunderna för den s.k.studiepengen.FörslagAtt de speciella förutsättningar som gäller för friståendekurser avsedda för vuxenstuderande utanförhögskoleorterna beaktas, samt att särskilda resurser avsättsför denna verksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslåsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda resurser tillhögskolornas distansundervisning.
mot · GG02Ub40 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Kapaciteten i arbetsmarknads- och utbildningspolitikenräcker inte för de stora behov som arbetslösheten skapat.Många saknar grundskolekompetens. Högskoleochuniversitetsutbildning önskas av många, men det saknasplatser. När behoven är så stora och resurserna ärbegränsade så borde det vara självklart att utnyttjatelevisionen. Den finns tillgänglig för alla, oavsett var ilandet man bor.Att utnyttja TV på rätt sätt i detta syfte skulle ocksåkunna öka kunskapsutbytet mellan universitet ochhögskolor och näringslivet. Ett sådant kunskapsutbyte hörtill de ambitioner som kommer till uttryck i propositionen.Vi menar att också offentlig förvaltning skulle kunna varaen ytterligare aktör i detta utbyte.Ett särkilt uppdrag bör därför ges till högskolor ochuniversitet att föreslå hur TV skall kunna användas för ökadutbildningsvolym med bibehållen godundervisningskvalitet. Medel bör avsättas förutvecklingskostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om TV som medel för ökadutbildningsvolym.
mot · GG02Ub41 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens i klädformgivningDen utpräglade konfektionsbygden, iVästergötland med som huvudort, har underårtionden drabbats av ett stort antal nedläggningar inomkonfektionsindustrin. Många tusen människor har därvidmist sina jobb. Lågprisimporten med kläder från ländermed låga lönekostnader utgör en betydande del avorsakerna till nedläggningarna.För att förhindra en total utslagning av svenskkonfektionsindustri är det oerhört viktigt att mötalågprisalternativen med hög kvalitet och godklädformgivning. Den utbildning som bedrivs vidhögskolan i på textilområdet bör därför förstärkas. Ipropositionen sägs: ''Utbildning i textil design ochklädformgivning är dåligt tillgodosedd och svarar inte motde krav som ställs.'' I propositionen påpekas vidare att:''Utbildning behövs för att utveckla småskalig produktion,och är av avgörande betydelse för svensk export av kläder. ''Det vore högst rimligt att den satsning på utbildninginom detta område som föreslås i propositionen förläggs tillSveriges konfektionsstad, . Därför bör de 1 500 000 krsom föreslås tillföras i stället satsas på utbildningi klädformgivning vid högskolan i högskolan i bedrivs ingenjörsutbildning medvitsordad mycket hög kvalitet. Utbildningsplatserna har tillskillnad från fallet hos en del andra högskolor varitutnyttjade fullt ut.Utökning av utbildningsplatser för ingenjörsutbildningvid landets högskolor bör till en del tillfalla . Resurserför ytterligare 15 nybörjarplatser borde därför tillförashögskolan i av tillfälliga utbildningsplatserAv de tillfälliga utbildningsplatser som tidigare tilldelatsspeciellt de små högskolorna tillföll 120 platser . Enviktig motivering för dessa platser var att förstärkautbildningsmiljön. En sådan förstärkning är givetvis viktigäven framdeles.Dessutom kommer behovet av utbildningsplatser ihögskolorna att vara stort framöver, medtanke på den kompetensutveckling som måste ske på mångaområden, för att på ett effektivt sätt möta utländskkonkurrens. Därför bör ett så stort antal som möjligt av detill tillfälligt tillförda platserna permanentasoch finansieras inom ramen för det totala anslaget för högreutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på utbildning iklädformgivning vid ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökning av antalet platser föringenjörsutbildning vid ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om permanentning av tillfälligautbildningsplatser vid .
mot · GG02Ub42 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens /är en av landets allraminsta högskolor. Det har visserligen sin charm ibland, menleder tyvärr allt för ofta till motiga konsekvenser. En litenhögskola måste alltid vara observant och bevaka sinamöjligheter till utveckling och ibland till och medöverlevnad.Det ställs stora krav på flexibilitet och förmåga tillförändring och förnyelse. En mindre högskola har dockfördelen att kunna forma sig efter den verklighet som denverkar i. Den kan ha ett nära och stimulerande utbyte medkommuner, landsting och näringsliv inom sitt område. Detär viktigt att kunna tillvarata varandras sidor ochmöjligheter. Med ett större studerandeunderlag erbjudsändå nya möjligheter. Det ger utrymme för andraundervisningsunderlag och kan skapa en stabilitet iverksamheten.Gävle-Sandvikens högskola verkar i ett län med landetslägsta utbildningsnivå. Länets dominerande industrier harstått för trygghet och arbete. De har garanterat lön ochstabilitet för familjerna. Motivering till varför man skullefortsätta utbilda sig har varit svår att få gehör för. finnsinte längre samma garantier att få arbete utan högreutbildning. Många lågutbildade industri-, kommunal- ochlandstingsarbetande är arbetslösa. Förutsättningen för attöverhuvudtaget kunna bli erbjuden ett arbete i framtidenkan vara att vidareutbilda eller att omskola sig.Av erfarenhet vet vi att om en högskola i ens hemområdekan erbjuda intressanta utbildningslinjer lockas nyamänniskor till att börja studera. kan få chansen att både skaffa sig en ny och/eller högreutbildning och vara hemma med familjen iveckorna lockas nya människor till att börja läsa. Det finnsett tydligt samband mellan tillgången till nära utbildning ochvilka som går på utbildningen.Med dagens höga arbetslöshet finns det all anledning attsatsa mycket på möjligheten för människor att utbilda sig.Det både berikar och ger trygghet för framtiden.Gävle/har resurser att bedrivaundervisning i större omfattning än vad den gör. Skolansstrategiska läge och koppling till Byggnadsforskning,Företagsdata och Lantmäteri kan exempelvis utvecklasmera för att på allvar ta tillvara den kompetens som dessaområden besitter. Den teknikerkunskap som finns tack vareforskning inom länets industrier är ett annat exempel.Gävle-Sandvikens högskola har stora möjligheter attväxa både när det gäller antalet utbildningsplatser ochbetydelse för framtiden inom vår region. Med denna motionvill vi lyfta fram utbildningsplatser som har möjligheter attnå goda resultat inom högskolan:Nya utbildningslinjerför lärare i årskurserna 4--9.Bredda befintligaekonomiutbildningar för att få större kunskap ochkompetens.Starta ingenjörsutbildning inom media ochTV-teknikutbildningar.Nya utbildningsmöjligheter föratt fördjupa sig inom området kvinnoforskning.Vi bedömer att nya årsstudieplatser i en omfattning avytterligare 300 platser är en både realistisk och välkommensatsning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om och300 nya årsstudieplatser.
mot · GG02Ub45 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Högre förvaltningsutbildning på mastersnivåSedan ett par år pågår försök i statsförvaltningen med ettantal högre utbildningar på mastersnivå. De treutbildningar som avslutas behandlar''Strategiskt personalarbete och kompetensutveckling'',''Förvaltningspolitik och förnyelse'' och ''Internationelltförvaltningssamarbete och förhandling''. Den fjärdeutbildningen ''Ekonomisk styrning'' har startat.Runt 80-talet anställda vid myndigheter, verk ochdepartement deltar i utbildningarna.Initiativet till utbildningarna togs av regeringskanslietunder den socialdemokratiska regeringen. Avsikten var attfå till stånd kvalificerad kunskapsutveckling på strategisktviktiga områden. Viktiga områden är bl.a. att få till ståndstrukturförändringar samt höga statliga verksamheterseffektivitet och kvalitet.De pågående utbildningarna utvärderas successivt. Bådedeltagare och myndighetsföreträdare anser attutbildningarna är värdefulla för verksamheterna. Även deinblandade universiteten (, , ,, och ) anser attutbytet för dem är utvecklande, både genom mötet medkvalificerade elever och genom samarbetet mellanuniversiteten.Nu är en fortsättning på denna goda start förkunskapsutbyte mellan universitet och förvaltning iriskzonen. Ingen tycks längre känna ansvar för att deninvestering som staten här har gjort skall ge fortsattavkastning.Strategisk förvaltningskompetens av detta slag är, som viser det, inte något som parterna bör bestämma om. Snarareär det en fråga mellan ägaren/ regeringen ochmyndigheterna. Universiteten söker en samordnad''motpart'' för en ny utbildningsomgång. En ordinärmyndighet har inte förutsättningar att på egen handupphandla 20 utbildningsplatser på sådana här utbildningar,hur betydelsefullt området än är. En fortsättning måstefinansieras. Även om deltagarnas myndigheter bidrarkommer en del centralt avsatta medel att behövas. Vimenar att regeringen måste underlätta en fortsättning så attdessa utbildningar kan fortsätta på nuvarande tema ellerandra som bedöms viktiga.Regeringskansliet bör omgående ta upp diskussionermed berörda universitet och myndigheter för att enfortsättning skall komma till stånd. Dessutom bör särskildamedel reserveras för kommande , i första hand för atttäcka kostnaderna för berörda universitet och högskolor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre förvaltningsutbildning påmastersnivå.
mot · GG02Ub47 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens /90 har det bedrivits försöksverksamhet inomhögskolan med en tvåårig ingenjörsutbildning. Enligt deplaner som gäller skall en kraftig utökning av dennautbildning vara genomförd i och med /94.Denna utökning, när det gäller de platser som planerats viduniversiteten och de tekniska högskolorna, föreslås ipropositionen omvandlas till en utbyggnad avcivilingenjörsutbildningen.När det gäller haringenjörsutbildningen bland annat bedrivits i Helsingborgoch . Det har skett i samarbete med de berördakommunerna, som också i enlighet medförsöksverksamhetens förutsättningar svarat för lokaler,inredning och utrustning . FörHelsingborgs del har det inneburit en satsning istorleksordningen för om- ochnybyggnad av främst laboratorielokaler. Detta harnaturligtvis delvis skett med den planerade utökningen somgrund.Det är viktigt att den ingenjörsutbildning som ävenfortsättningsvis skall bedrivas planeras så att mantillgodoser det sökandeunderlag som finns och att manutnyttjar gjorda investeringar. För del visarsiffrorna att man där haft ungefär samma tillströmning avsökande som i , trots ett mindre upptagningsområde.Det innebär att starka skäl talar för ett bibehållande avingenjörsutbildning av samma omfattning i såvälHelsingborg som Malmö.Den utökade civilingenjörsutbildningen föreslås ipropositionen, med stöd av de goda erfarenheterna frånsamarbetet mellan KTH, och iLinköping å ena sidan och olika mellansvenska högskolor åden andra, kunna anordnas så att studenterna bedriver detvå första årens studier vid den mindre högskolan och sedanslutför civilingenjörsutbildningen vid /tekniskahögskolan. För att utnyttja tillgängliga resurser bör påsamma sätt de inledande studierna vid Lunds universitetkunna förläggas till samma orter som deningenjörsutbildning de skall ersätta, alltså även tillHelsingborg och Malmö.Det skulle inom ramen för den sålunda till Helsingborglokaliserade utbildningen vara möjligt att bedriva enförsöksverksamhet där man samordnarcivilingenjörsutbildningens två första år medingenjörsutbildningen. Därefter går studenten antingen tillfortsatta civilingenjörsstudier i eller till en likasåförsöksvis bedriven utbildning med ett avslutande tredje åri . Då kan man skaffa det nödvändigaerfarenhetsunderlaget inför ett eventuellt beslut om enpermanent förlängning av ingenjörsutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för att bedrivacivilingenjörs- och ingenjörsutbildningar vid Lundsuniversitet i och .
mot · GG02Ub54 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Slöjd- och folkhögskollärarutbildningen vidUniversitetet i i bedrivs inom ramen förlärarutbildningen två riksunika utbildningar. Dessa är delsfolkhögskollärarutbildningen, dels slöjdlärarutbildningenmed inriktning mot trä- och metallslöjd. Regeringensproposition 1992/93:169 om grundutbildningen i högskolan''Högre utbildning för ökad kompetens'' är baserad på etthelt nytt förslag till resurstilldelningssystem. Systemetinnehåller en särskild, uniform schablon för tilldelning avresurser till lärarutbildningar. Systemet tar inte hänsyn tillatt kostnaderna för olika lärarutbildningar kan varadramatiskt olika.Båda de aktuella utbildningarna är långt kostsammareatt bedriva än genomsnittet för lärarutbildningar.Utbildningarna i fråga är lärartäta. Utbildningen för lärarei trä- och metallslöjd kräver t.ex. dessutom helt andrakostnader för lokaler och utrustning än vanligalärarutbildningar. Utbildning i rena slöjdmoment ingår iutbildningen till en omfattning av 80 poäng. Dennaverksamhet är snarlik den som sker i laborativa ämnen somfysik, kemi och biologi.I folkhögskollärarutbildningen ingår ett stort mått avpraktik förlagd till olika folkhögskolor runt om i landet.Folkhögskollärarutbildningens stora extra kostnader beståri oumbärliga resor till praktikskolorna.Samtidigt som de nu nämnda utbildningarna äroumbärliga för landet är de alltså på grund av olikaomständigheter betydligt mer kostsamma än andralärarutbildningar. Till viss del kan självfallet resurser sparasoch omfördelas inom en lärarutbildningsenhet. Dennametod har dock sina begränsningar särskilt om manbesinnar att all lärarutbildning är relativt resurskrävande.Inom lärarutbildningen vid finnssmå möjligheter att omfördela resurser så att två riksunika,mycket angelägna men särskilt kostnadskrävandeutbildningars fortbestånd kan garanteras.Vi motionärer anser att såväl slöjdlärarutbildningen somfolkhögskollärarutbildningen är omistliga i det svenskautbildningssystemet. Resursfördelningssystemet måstedärför, enligt vår mening, justeras så att det kan ta ibeaktande de särskilda förhållanden som råder förlärarutbildningssektorn vid måste med andra ord kunna omfördelas tillförmån för de berörda utbildningarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser till slöjdlärar- ochfolkhögskollärarutbildningen vid .