mot · GG02Jo70 · 1993-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:226 En ny skogspolitik Den skogspolitiska utredningen konstaterar ''att densvenska skogsnäringen gett väsentligabidrag till att uppfylla de övergripande samhällsmålen omekonomisk tillväxt, balans i utrikesbetalningarna ochregional balans. Däremot har skogsnäringen inte till fulloverkat i överensstämmelse med de miljö- ochnaturvårdspolitiska målen''. 1992/93:226 sid. 24).Bl.a. därför föreslår regeringen i propositionen om nyskogspolitik att produktionsmålet och miljömålet iskogspolitiken skall jämställas och att vissa bestämmelsersom rör hänsynen till naturvårdens och kulturmiljövårdensintressen skärps. sid. 1).Vi anser att dessa slutsatser är riktiga, att ambitionernatill förändring är både rimliga och riktiga, men att de intealls är tillräckliga.Skälen till vår ståndpunkt är bl.a. dessa:Skogspolitiska kommittén begärde av en expertgruppekologer, Liljelund, och , besked ombehovet av reservat för att klara det av 1991antagna målet om att bevara den biologiska mångfalden.Analysgruppen drar bl.a. följande slutsatser.-- Den biologiska mångfalden i de svenskaskogsekosystemen har reduceratskraftigt över större arealer. -- Ett bevarande av denbiologiska mångfalden kräver en hög säkerhet och behovetav restaureringsprogram är stort. -- Med nuvarandeskogsbruksmetoder och hänsynsnivå bör av den produktiva skogsmarken nedanför so-gränsensäkerställas i form av reservat. Strategin bör vara attförsöka ändra dagens skogsbruksmetoder så att de merliknar de naturliga störningsregimer skogsbestånd ochlandskap tidigare utsatts för. En sådan inriktning avskogsbruket skulle kunna mer än halvera det angivnareservatsbehovet.En av gruppens medlemmar (L-E Liljelund) har senaredefinierat den undre nivån till . Detta utgör alltså enligt dessa experter ett slags''golv'' för minsta nödvändiga reservatsbehov.I sitt remissvar på den skogspolitiska utredningenföreslår att målsättningen bör vara attinom skydda av den produktiva skogsmarken, nedom so-gränsen,geografiskt och biotopmässigt väl fördelat över landet, ireservat.I sin proposition skriver regeringen att ''det motbakgrund av bl.a. forskargruppens rapport är uppenbart attambitionerna beträffande reservatsbildningar måste höjas''.Man förefaller dock inte vilja förstå innebörden avforskarnas slutsatser fullt ut, utan utnyttjar i ställetexpertgruppens formuleringar på ett oseriöst sätt:''Forskargruppens rapport klargör att det finns ett avsevärtbehov av nya reservat. Men gruppen har inte preciseratnågon bestämd areal som behöver skyddas i ett läge därskogspolitiken förändrats''. (Sid. 128--129 obundnavarianten). Utan ytterligare argumentering väljerregeringen att avvisa tankarna om ett preciserat procentmålför reservatsbildning. Man menar att planer på ettpreciserat långsiktigt mål inte bör upprättas förränpraktiska erfarenheter av den nya skogspolitiken vunnits.Enligt vår uppfattning strider denna slutsats motinnebörden i expertgruppens rapport och betyder attregeringen i praktiken föreslår att överge det målom att bevara den biologiska mångfalden antog1991 och som landet ställt sig bakom i samband med i 1992.I dag är det allmänt vedertaget att man för att klara denbiologiska mångfalden i skogen behöver reservat, säkradespridningsvägar och vissa nyckelbiotoper och över helaarealen ett allmänt hänsynstagande, vilket även krävermodifiering av vissa skogsbruksmetoder.HänsynsreglerDe skärpningar av den generella hänsynen somregeringens proposition föreslår är i detta sammanhang avmindre betydelse. Viktigare är graden av uppfyllelse avlagens krav, något som efterlevts dåligt. I SVDs egengranskning nås inte lags miniminivå ens i hälften avde undersökta fallen. För att öka efterlevnaden förespråkastron på frivillighet och fortsatt utbildning, trots att dettaunder inte visat sig tillräckligt. Man föreslårockså en straffskärpning för brott mot hänsynsreglerna.Denna straffskärpning är dock i stort ett slag i luften, genomatt lågkonstruktionen, för att kunna fullföljas, i varje enskiltfall fortfarande kräver att det föregås av ett s.k.föreläggande eller förbud utfärdat av myndigheten. Antaletsådana förelägganden är ca 25 stycken, antaletfall som gått till åtal är 0. Av avsevärt men i sammanhangetär dock det faktum att gränsen för s.k. avsevärt försvårandeav pågående markanvändning föreslås att fortsatt gälla somnu. Det är då att märka att denna bestämmelse kommer attutgöra samma men för funktionen av kommandebiotopskydd m.m.Vissa hänsynsregler skall vara utformade som absolutaskyddsregler i den bemärkelsen att de skall följas av alla ochenvar som är aktiva inom skogsbruket. Exempel på sådanahänsyn kan vara bäckraviner, boträd för fåglar, mindrebiotoper och kantzoner. Straffsanktioner skall varakopplade till dessa hänsynsregler.Vad skogsvårdslagens (och naturvårdslagens)föreskrifter om naturskydd innebär, avgörs ytterst INTE avtillämpningsföreskrifterna, utan av ersättningsreglerna.Dessa infördes i samband med PBL/NRL.Markägarnas möjligheter till ersättning utökades, hänsynsom varit obligatorisk blev nuersättningsberättigad. Formellt bestod förändringen i attintrånget inte längre relaterades till hela fastigheten, utantill ''berörd del'', t.ex. en avverkningsyta. Genom attmodifiera avverkningsytans storlek öppnades på detta sättmöjligheten att manipulera bort hänsynen.Innebörden framstår klart av två domar i Hovrätten iövre . Dessa identifierar tvåkostnadsnivåer. Den övre gränsen för hänsyn ligger vid 8782 SEK. Större hänsyn än så kan över huvud taget intekrävas av en skogsägare. Den undre gränsen för hänsynligger vid . Under denna nivå är inte markägarenberättigad till ersättning, men mellan dessa nivåer ärmarkägaren berättigad till viss ersättning. (En timmertall avhög kvalitet ''knivfaner'' värderas till ).Vid det stora miljöpolitiska beslutet yttraderiksdagens jordbruksutskott: ''Ansvaret för att säkerställaden biologiska mångfalden och den genetiska variationenfår enligt utskottets mening inte begränsas till att bli enfråga om statens ekonomiska resurser för intrångs- ochinlösningsersättning m.m.''Med anledning av utskottets uttalande omsektorsansvaret tillsatte dåvarande regering eninterdepartemental grupp som i sin slutrapport konstateraratt en smidig väg att modernisera, dvs. skärpa kraven omnaturhänsyn i jord- och skogsbruk, vore en återgång till deprinciper för ersättning som gällde 1987.Naturvårdsverket framhåller i en skrivelse omnaturvårdslagen att ''en drastisk försämring har skett förnaturvården i och med de nya ersättningsbestämmelserna''.Sammantaget menar vi att de föreslagna ändringarna iskogspolitiken vad gäller miljömålet är riktiga vad gällermålformulering och likställighet med virkesmålet, men attde är helt otillräckliga för att omsätta målet iförverkligande.Förutsättningar för skogsbruket i inlandetI propositionen säger jordbruksministern att i huvudsakallt generellt stöd till skogsbruket bör avskaffas. Detta ärenligt vår mening ett fullföljande av näringspolitikensinriktning mot marknadsstyrning utan hänsyn till en näringsfaktiska förutsättningar.Förutsättningarna för ett lönsamt skogsbruk i stora delarav inlandet har radikalt förändrats genom denavståndsrelaterade prissättning som tillämpas avskogsindustrierna. För de ur skogsindustrins synpunktperifera områdena är detta allvarligt. De adderadeeffekterna av förändrad prispolitik och omläggningen av destatliga stödåtgärderna kan befaras bli till starkt men förskogsnäringen och sysselsättningen i glesbygderna. Vibedömer att Skogspolitiska kommitténs förslag om framtidaskogligt stödområde och en fördubbling av bidraget tillskogliga åtgärder inom detta är rimligt. Vi ser det också somangeläget att reglerna i SVL har en sådan utformning att detfrämjar ett aktivt skogsbruk på hela skogsmarken (exkl.reservat). Bidraget till byggande av skogsbilvägar, eftermiljökonsekvensanalys, bör ligga kvar på 1990/nivåi fast penningvärde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ersättningsreglerna förintrång ändras till vad som gällde års beslut,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minst 5--av den produktiva skogsmarken nedanskogsodlingsgränsen skyddas i reservat ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vissa hänsynsregler skall varautformade som absoluta skyddsregler,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för ett aktivtskogsbruk i inlandet.