mot · GG02A808 · 1993-01-26 00:00:00 — För svenska kvinnor är arbetet den viktigasteförsäkringen för oberoende och självständigehet. I ingetannat land i utom är förvärvsintensitetenhos kvinnor lika stor som i . Det är därför naturligtatt EG-debatten bland kvinnor i framför allt rör sigom frågor med anknytning till arbetsmarknaden.Ibland påstås felaktigt att möjligheten till arbete ochjämställdhet skulle upphöra eller kraftigt försämras vid ettEG-medlemskap. Några sådana tendenser finns emellertidinte i några andra . Tvärtom har kvinnorna ökatsin förvärvsintensitet i samtliga länder efter EG-medlemskapet.En ny undersökning som utförts på EG-kommissionensuppdrag ger intressanta upplysningar om den pågåendeutvecklingen i EG. Den visar bl a att det finns en tydliggenerationsväxling när det gäller förvärvsfrekvensen hoskvinnorna. Gränsen går vid . Kvinnor under dennaålder förvärvsarbetar i många länder i nästan lika storutsträckning som svenskorna.En stor skillnad är dock att EG-kvinnorna arbetar heltidmedan svenskorna i mycket hög grad arbetar deltid. Detenda undantaget är som har ungefär våra siffrorför deltidsarbete.Svenska kvinnor arbetar i stor utsträckning inom vård,omsorg och utbildning, som ju till är tjänsterproducerade i statliga eller kommunala monopol. I EG harkvinnorna mycket fler arbetsgivare att välja emellan ochmånga är egna företagare inom just dessa områden. Ensådan utveckling har redan påbörjats av den svenskaregeringen genom förändrad lagstiftning som göralternativen möjliga. Det är förståeligt om många kännersig osäkra och oroade av hur man skall klara av enförändrad situation.Här kan regeringen medverka till snabbare förändringargenom att initiera, att en större del av de tillgängligaarbetsmarknads- och informationsresurserna avsätts till attpraktiskt förbereda intresserade kvinnor för egetföretagande i de aktuella sektorerna.För att optimalt bevaka de svenska kvinnornasmöjligheter på arbetsmarknaden är det mycket angelägetatt regeringen i medlemskapsförhandlingarna med EGbevakar att de överenskommelser som görs inte negativtpåverkar svenska kvinnors möjligheter att hävda sig påarbetsmarknaden.Man kan nu också se tecken till att en helt nyarbetsmarknad öppnas för svenska kvinnor i anslutning tillett närmande till EG. I allt större utsträckning efterfrågasmarknadsförare med goda språkkunskaper samtspråkkunniga personer med kunskap om EG-regler ochEG-lagstiftning. Välutbildade kvinnor har bästspråkkunskaper i landet. Det krävs då blottkompletteringsutbildning för att en ökad arbetsmarknadskall bli möjlig. Också på detta område är det angeläget attkvinnornas utbildningsbehov uppmärksammas ochtillgodoses. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Det är inte EGs lagar och institutioner som gör attjämställdhetsarbetet går trögt i flera av medlemsländerna.Tvärtom har EG-samarbetet främjat jämställdheten. UtanEG är det t ex osannolikt att länder som , Portugaloch infört de lagar om lika lön för likvärdigt arbetesom EG-direktiven föreskriver. Observera att EGs direktivär starkare än svensk jämställdhetslagstiftning, bl a därföratt parterna i kan avtala bort vissa rättigheter, ochgör det också. Den första delen av EGs jämställdhetslag,som berör rättigheter, kan sålunda ersättas avkollektivavtal. Svenska () har påpekat att av privataarbetsplatser saknar jämställdhetsplaner. Man kan ocksålägga märke till att en svensk arbetstagare har sämrerättigheter när det gäller att hävda sin sak i domstol änvederbörande får när är med i EG.EGs jämställdhetslagstiftning är således på flera punktermer långtgående än . Så t ex är indirektdiskriminering klart förbjuden liksom den svenskamöjligheten att avtalsvägen desavouerajämställdhetsarbetet. Helt omöjligt är det i EG-ländernaför försäkringsbolagen att diskriminera kvinnligapensionärer, vilket ju är regel i , där kvinnorna fårsämre pension än männen.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att attsnarast återkomma med förslag till skärptjämställdhetslagstiftning så att nuvarande kryphål i lagentäpps till.European Women's är en organisation sombevakar kvinnors rättigheter i olika EG-organ, och när nylagstiftning skall utarbetas. EWL är också kommissionenssamrådsorgan och får bidrag därifrån för sin verksamhet.Medlemmarna i organisationen är företrädare förmedlemsländernas kvinnoorganisationer.Regeringen bör redan nu ta initiativ till att får blimedlem alternativt observatör i denna organisation. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en omfördelning avarbetsmarknadspolitiska medel för att hjälpa kvinnor somarbetar i vård, omsorg och utbildning att starta eget, och förspeciella utbildningsinsatser för kvinnor som behöverkompletteringsutbildning,2. att hos regeringen begär förslag till en skärptjämställdhetslagstiftning enligt motionens inriktning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medlemskap i 's Lobby.