mot · GG02A462 · 1993-01-26 00:00:00 — har befolkningsmässigt haft en kraftigökning sedan . har länetsbefolkning ökat med . Endast län harhaft en större befolkningsökning. Befolkningsökningen harvarit relativt med ett högre tempoåren runt 1970 och en lägre takt åren 1976--1986.Hallands län har under en lång följd av år haft en lågarbetslöshet i jämförelse med riksgenomsnittet. Denhalländska arbetsmarknaden har betraktats som robust ochinte särskilt konjunkturkänslig. Detta har sannolikt berottpå att länet har en allsidig näringsgrensstruktur, en storandel små och medelstora företag samt ett gynnsamtgeografiskt läge på mellan två storstadsregioner.Under senare år har dock bilden av Hallandsarbetsmarknad förändrats. Arbetslösheten har närmat sigriksgenomsnittet och har haft enminst lika dramatisk ökning av arbetslösheten som riket iövrigt. var antalet arbetslösa 8 375. I relationtill befolkningen 16--är detta i länet mot 5,7 %i riket. För länets största kommun, , liggerarbetslösheten på , d v s över riksgenomsnittet. Inombyggverksamheten har arbetslösheten ökat från11 till och ökningen fortsätter.Halland står också inför långsiktiga strukturellaförändringar. har en stor andel sysselsatta inomjordbruket -- nästan dubbelt jämfört med hela Sverige.Jordbrukets omstrukturering innebär därför för Hallandsdel särskilt kraftiga påfrestningar på sysselsättningen.Särskilda problem innebär detta för landsbygden ochbehovet av insatser för landsbygdsutveckling är stort.Halländsk industri domineras av verkstads-, livsmedels-och skogsindustri, d v s branscher som är särskilt utsatta förinternationell konkurrens. Däremot är de kunskaps- ochFoU-inriktade industriföretagen, vilka bedöms ha de bästautvecklingsmöjligheterna, underrepresenterade.Halland som ett expansivt län utan egentligastrukturproblem är inte längre giltigt. har ocksåvuxit från ett litet län till ett medellän med över 261 000invånare.Den nuvarande fördelningen av resurser till förregional utveckling tycks vara uttryck för en föråldradföreställning om och det finns därför -- omverkligheten beaktas -- starka skäl till ett ökat anslag tillregionala utvecklingsinsatser för Halland.Det finns flera områden inom där skyndsammainsatser är nödvändiga. Utvecklingen avlivsmedelsindustrin är ett viktigt område. Här har storanedläggningar skett och denna trend måste brytas. I en friEuropamarknad är det än mer motiverat att satsa på denhalländska livsmedelsindustrin. Ett exempel på pågåendesatsningar är ett svampodlingsprojekt som, utöver ökadverksamhet inom livsmedelsindustrin, syftar till omfattandekontraktsodling på gårdar som behöver alternativ odling.Inom mykologin planeras också ett omfattande FoU-arbetei Halland.För att kunna bearbeta strukturproblemen är detnödvändigt att har tillgång på de medel sombehövs för att vidtaga konkreta åtgärder. Trots att Hallandär ett medellän vad gäller folkmängd så får detlägsta anslaget för regional utveckling av alla län.Innevarande budgetår får 5 miljoner av totalt 1 000miljoner som finns anvisade under anslaget D. Regionalautvecklingsinsatser. Det finns alltså många och goda skäl föratt höja anslaget till för ''regionalautvecklingsinsatser''. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en större andel av anslaget förregional utveckling till .