mot · GG02L701 · 1993-01-26 00:00:00 — skedde en kraftig satsning påkonsumentpolitiken. Ett led i denna utbyggnad var attKonsumentverket inrättades . Förutom sinakonsumentpolitiska uppgifter fick verket även vissa resurserför forskning.Under de år som följde fick den konsumentpolitiskaverksamheten ej den ökning av resurserna som behövdesför att bevara dess realvärde. Anslagen till forskningreducerades i löpande penningvärde och indrogs helt av denborgerliga regeringen i början av 1980-talet.Konsumentpolitiken blev föremål för en statligutredning (SOU 1985:32) som ledde till att nya mål förverksamheten formulerades (prop. 1985/86:121, utsk.1985/86:34). Det ansträngda budgetläget gjorde dock attnågon förstärkning av de reella resurserna inte kom tillstånd.Den kommunala konsumentverksamheten, som ävenden utbyggdes kraftigt och har blivitallmänhetens påtagliga stöd och hjälporgan vid inköp ochreklamationer etc., hotas genom kommunernas trängdaläge att reduceras, uppgå i annan verksamhet eller heltförsvinna.Från /91 har åter fåttett begränsat anslag (2 milj. för att initiera ochstimulera forskning. Detta belopp, som är avsett att utgåårligen, kan givetvis inte räcka till några större satsningar.Samtidigt som man kan konstatera denna otillräckligasatsning på konsumentpolitik och konsumentforskninganvänder näringslivet enorma summor på reklam ochmarknadsföring. I en rapport från reklamstatistikprojekteti ges följande översikt för reklamkostnader 1990och 1991.Totala reklaminvesteringar(Mkr)Traditionella medier19901991Diff %Dagspress8 491**7 721**--9,1-- storstadspress3 723**3 119**--16,2-- landsortspress4 000**3 899**--2,5-- kvällspress767**704**--8,2Veckopress547**525**--4,0Fackpress1 064**986**--7,3TV236**484**105,1Affisch/trafik467**459**--1,7Bio70**63**--10,0Dubbelräkning press--67**--66**Produktionskostnad2 214**2 083**Totalt traditionella medier13 022**12 255**--5,9Icke-traditionella medierDirektreklam (S,B)4 898**5 204**6,2Vägledande media (kataloger)1 918**2 167**13,0Mässor2 421**2 180**--10,0Videoreklam (B)58**58**0Sponsring (S)1 050**950**--9,5Gratisdistribuerade tidningar (S)450**423**--6,0In-flight-medier105**82**--21,9Dekaler (S)150**112**--25,0Butikpromotion (B)1 878**1 974**5,1Presentreklam (S,B)2 000**1 700**--15,0Totalt icke-traditionella medier14 928**14 850**--0,5Traditionella medier13 022**12 255**Icke-traditionella medier14 928**14 850**Totaltca 28 000**ca 27 000*** redovisade siffror har reviderats. ** Flera poster i kategorin icke-traditionella medier ärskattade eller beräknade. Totalen bör endast ses som ettmycket grovt mått på de totala reklaminvesteringarna. (S)=Skattad(B)=BeräknadKälla: . har sitt intresse att jämföra näringslivets utgifter förreklam med statens utgifter inom en rad angelägnaområden. En rad sådana utgiftsposter för budgetåret1991/92 presenteras här nedan.Statlig utgift Milj.krSjukförsäkring7.8671Omsorg om äldre och handikappade4.8491Bidrag till internationella organisationer (FN m.fl.)4.8491Teknisk utveckling1.7421Regional utveckling2.0341Läromedel för (inkl. kommunala anslag)1.4101Kollektivtrafik, trafiksäkerhet och transportforskning1.2391Stöd till teater, dans och musik1.2281Miljöpolitik1.0521Stöd till idrott4111Stöd till bildkonst och konsthantverk1331Stöd till ungdoms- och kvinnoorganisationer1172Stöd till litteratur och bibliotek1001 1 Uppskattat värde 2 Exkl. skattekompensationDet framgår bl.a att statens och kommunernas anslag tillläromedel i är lägre än kostnaderna för olikareklamkataloger 1991.Som framgår av sammanställningen uppskattas de totalareklamkostnaderna 1990 till ca 27 milj.kr.TV-reklam via satelliter har nått desvenska hushållen. Genom beslut har även enmarkbunden kanal gjorts kommersiell. Debatten om TV-reklam har nästan helt fixerats vid finansieringen avtelevisionen. Det har däremot mycket litet diskuterats omTV-reklamens effekter och till vilken nytta förkonsumenten reklam i detta medium kan vara. Det är dockutom varje tvivel så att TV-reklamen inte är informerandeutan suggestiv. Den gör även konsumenten mera utsattgenom att den tränger sig in i den privata sfären på ett meramarkant sätt än annan reklam.Behovet av en seriös konsumentupplysning ochkonsumentforskning är därför stort och växande. Det ter sigutmanande att som näringslivet och däriblandstora multinationella företag kan satsa miljarder för attövertala konsumenterna att köpa deras produkter sätts enseriös och opartisk konsumentupplysning på undantag.Det är därför sakligt riktigt och rimligt att reklamen tillnågon del får bidra till kostnaderna förkonsumentupplysning och konsumentforskning. Frågan omhur en ökning av reklamskatten kunde utformas och hurmedlen lämpligen kan användas för konsumentupplysningcentralt och lokalt borde, enligt vår uppfattning, ilämpligare former övervägas.Sverige har ansökt om medlemskap i . Oavsett vilketförhållande får till EG så kommer utvecklingen iEuropa att i hög grad påverka konsumentintressena i vårtland. Kunskaperna om vilka konsekvenserna blir förkonsumentintressena vid en EG-anslutning har dock storabrister. Inte minst gäller det de myndigheter som har atttillvarata konsumenternas intressen. Det vore därför högstrimligt att de tillförs ökade resurser för att bättre kunnafullfölja de uppgifter som ålagts dem.Regeringen har fattat beslut om enkonsumentpolitisk översyn (Dir. 1992:63. Beslut vidregeringssammanträde --05--14). I direktiven hänvisas iallmänna ordalag till ''regeringens ambitioner att stärka ochbredda marknadsekonomins roll i det svenska samhället''.Någon ambition att belysa konsumentens roll och villkor ien marknadsekonomi kommer inte till uttryck i direktiven.Om konsumentforskning nämns inte ett ord. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förstärkning avden konsumentpolitiska verksamheten ochkonsumentforskningen.