mot · GG02T419 · 1993-01-26 00:00:00 — Obligatorisk krockkudde i bilar uppfanns i en s.k. airbag (luftkudde)eller krockkudde. Principen för detta skyddssystem i bilarär att en gasfylld kudde skyddar den åkande vid kollision.I detta skyddssystem är de huvudsakliga komponenternaen sensor och en hopvikt tygpåse (krockkudden) placerad irattens centrum. Sensorn, som är förbunden medkrockkudden via en elektrisk kabel, känner på elektroniskväg av att en krock inträffat. En gasgenerator intillkrockkudden fyller snabbt krockkudden med gas. Etttypiskt tidsförlopp vid krock är att sensorn tar ca enhundradels sekund för att känna av att en krock börjat ochdärefter fylls säcken på ca tre hundradels sekunder. Påpassagerarsidan kan krockkudden placeras iinstrumentbrädan.I ett beslutsunderlag angående Trafiksäkerhet (92/93:6)skriver revisorer:Sverige tillhör de mest framgångsrika av världens ländernär det gäller att bekämpa trafikskadorna. Vi har tillhörtpionjärerna när det gäller införandet av en radtrafiksäkerhetsåtgärder som t.ex. lag om säkerhetsbältenfram och bak, barnsäkerhetsskydd, varselljus, regelbundenbilbesiktning m.m. Ändå dog i genomsnitt ca 800 personervarje år till följd av trafikolyckor.Samhällskostnaderna för trafikolyckorna utgör enligt enOECD-rapport som presenteras i SOU 1991:79 av BNP. motsvarar det drygt 21 miljarderkronor.Riksdagen har lagt fast att det övergripande målet förtrafikpolitiken är att erbjuda medborgarna och näringsliveti landets olika delar en tillfredsställande, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. Riktlinjerna förtrafiksäkerhetsarbetet är bl.a. att det totala antalet dödadeoch skadade i trafiken fortlöpande skall minskas.Målet är att antalet trafikdödade skall uppgå tillhögst 600 personer och antalet skadade till högst 40000.För att nå upp till ovannämnda mål måste liksomtidigare det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet bedrivas på allafronter. Professor m.fl. menar i en rapport''Hur säkra är våra bilar?'' att det svenskatrafiksäkerhetsarbetet främst har varitinriktat på s.k. olycksprevention, dvs. åtgärder som syftattill att minska risken för olyckor. Motsatsen,personskadeprevention, där åtgärder är inriktade på attminska skadeföljden vid inträffade olyckor, har haft ettmindre utrymme. Mycket kan göras med vårafordon för att vi ska kunna färdas säkrare.I rapporten hävdas att om man studerar effekten avkrockkudden framstår den som mycket god. En årsmodellbilar med 100-procentig montering minskar under sin''levnad'' antalet dödsfall med ca 75 och antalet svårtskadade med ca 800. Omräknat i de ekonomiska modellersom bl.a. använder motsvarar detta mer än 1,5miljarder kronor eller ca per bil. modell beräknas de materiellaolyckskostnaderna omfatta sjukvård, egendomsskade- ochadministrationskostnader samt kostnader förproduktionsbortfall.Vid MHF:s ()seminarium om trafiksäkerhet (aug. 1992) presenteradeförsäkringsbolaget en utvärdering av deekonomiska besparingar som skulle kunna göras vid enökad användning av krockkudde. Enligt denna rapportskulle trafikskadorna minska om samtliga bilarvar utrustade med krockkuddar. Man beräknar att samtligaförsäkringsbolag i landet skulle göra en besparing på ca 75miljoner om året.Den största och absolut viktigaste besparingen liggersjälvfallet i minskat mänskligt lidande för varje ny bilmodellsom får en krockkudde inmonterad. Men som visatspåverkas även samhällsekonomin positivt. Krockkuddenbör därför bli en obligatorisk utrustning i alla nyabilar som säljs i vårt land. I ett övergångsskede skulle statengenom modifieringar i skattesystemet kunna subventioneradessa vid inköpstillfället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk krockkudde i bilar.