mot · GG02Fi116 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) SammanfattningI motionen föreslår att grundavdragetslopas för högre inkomster. föreslår att dettasker så att grundavdraget trappas ned från inkomster på ca156 , så att det är helt slopat för de inkomstskikt somskall betala statsskatt. kan brytpunkten beräknastill 198 800 kr.Detta gör att marginalskatten stiger från till40 % för inkomster mellan och 198 800 medanmarginalskatten förblir oförändrad över brytpunkten.Inkomstförstärkningen av förslag blir ca7 miljarder kr. Inkomstförstärkningen får även en mycketpositiv fördelningspolitisk profil. Inkomstförstärkningen på7 miljarder fördelar sig enligt följande:InkomstskiktSkatteökning inom inkomstskiktet0-- 156 000 kr0 mkr156 000--198 000 kr1 500 mkr198 --5 400 mkrSumma6 900 mkrBakgrundSkattereformen och budgetunderskottenVänsterpartiet har drivit kravet attgrundavdraget skall slopas för högre inkomster.Vänsterpartiet formulerade förslaget som ett av flera sätt attfå en skattereform utan fördelningspolitiska skevheter, ochsom var fullt finansierad.På senare tid har allt fler anslutit sig till uppfattningen attgrundavdraget i inkomstsbeskattningen skall reduceras.Alla inser nu att skattereformen inte blev fulltfinansierad. Det förs en debatt om underfinansieringenligger på 15--20 miljarder eller ända uppemot det dubblaeller tredubbla.En väsentlig del av dagens gigantiska budgetunderskottkan därför hänföras till skattereformen och andraskattesänkningar som genomförts under slutet av 1980-taletoch början på 90-talet.Den s.k. skattekvoten låg på drygt56 %. Regeringen anger att skattekvoten kommer att fallatill . En sänkning med 7 procentenheter.Teoretiskt motsvarar detta ett inkomstbortfall på ca 100miljarder kr.Med ett budgetunderskott på ca och enstatsskuld som överstiger 1 000 miljarder är det uppenbartatt statsfinanserna inte kan saneras utaninkomstförstärkningar. Underskotten kan inte klarasenbart genom skattehöjningar, men det kan inte heller lösasutan skattehöjningar.Bekämpandet av arbetslösheten kräver stora satsningar.Dessa insatser bör finansieras så långt som möjligt. Detta ärytterligare ett skäl för att vidta vissa skattehöjningar.Skattehöjningarna bör dock fördelas så att de i minstamöjliga mån stör förutsättningarna för en ekonomiskåterhämtning. Det gör det önskvärt att i görligaste månhålla nere s.k. skattekilar. Ett förslag om slopatgrundavdrag enligt modell ligger i linje meden sådan hållning.I samband med krispaketen gjorderegeringen och socialdemokraterna upp om vissaskattehöjningar. Bl.a. reducerades grundavdraget för 1994med . Det var ett steg i delvis rätt riktning. Det vardock felaktigt att lägga ut minskningen så att den drabbadealla inkomstskikt lika.Flera omfattande undersökningar bl.a. från SCB visaratt inkomst- och förmögenhetsskillnaderna ökade under1980-talet och att denna negativa utveckling tagit ny fartsedan regeringsskiftet.Avslöjandena kring löne- ochförmögenhetsutvecklingen och omledande personers stora förmåner med fallskärmsavtal etc,i kombination med nedskärningar i de socialatrygghetssystemen har också väckt en allt vidare ochberättigad kritik.Solidaritets- eller värnskattMot bakgrund av ovanstående är det naturligt att mångakräver någon typ av värn- eller solidaritetsskatt. En skattför att finansiera satsningar mot arbetslösheten och somvisar att krisens bördor skall bäras rättvist. Det vill sägahöjd inkomstskatt för dem som har arbete och godainkomster.Socialdemokraterna har föreslagit en tillfälligskattehöjning för inkomster över brytpunkten.Detta ger ca i ökade inkomster. En sådanskattehöjning skulle höja marginalskatten från till55 %.Folkpartiet och motsätter sig höjdmarginalskatt. hävdar att det skulle bryta motskattereformen och principen om en högsta marginalskattpå . Företrädare för såväl somKristdemokratiska Samhällspartiet har dock uttalat sig iriktning för någon typ av värn- eller solidaritetsskatt.Vänsterpartiet har i likhet med socialdemokraternaföreslagit ökade marginalskatter för höginkomsttagarna.Vänsterpartiet föreslår att statsskatten höjs , dvs.från för inkomster över brytpunkten, och med10 %, dvs. från för inkomster över 250 000 kr.Dessa skattehöjningar ger tillsammans ca 7,5 miljarder.Vänsterpartiet föreslår att dessa skattehöjningar integenomförs som tillfälliga skattehöjningar. Defördelningspolitiska skevheter som följde påskattereformen är inte tillfälliga. Tyvärr är inte hellerbudgetunderskotten av tillfällig karaktär. Det finns ettkonjunkturellt underskott, men det strukturellaunderskottet beräknas av de flesta bedömare till ca 100miljarder kr. Ett sådant strukturellt underskott försvinnerinte i en högkonjunktur. Det är dessutom så stort att det inteenbart går att klara genom besparingar.Det vore en omvänd konjunkturpolitik att föreslåskattehöjningar som man avser att avveckla vid enhögkonjunktur. Därför bör delvis återställda och skärptamarginalskatter för höginkomsttagare ingå som en del i enlångsiktig plan för att bringa statsfinanserna i bättre balans.Förslag för sänkt grundavdragDet bästa får inte bli det godas fiende. Det finns ocksåmöjligheter att skärpa skatten för dem som tjänar bra utanatt deras marginalskatt går över 50-procentsnivån. Deneffekten kan man uppnå genom att slopa grundavdraget förinkomster över brytpunkten. Det var därförtillfredsställande att regeringen i finansplanen från januari1993 skrev att en väg för att sanera statsfinanserna var attminska grundavdraget.Sedan dess har även företrädare för ochNy Demokrati uttalat sig till förmån för förslaget om slopateller sänkt grundavdrag för högre inkomster.Vänsterpartiet har således kunnat notera ett ökat stödför förslaget att slopa grundavdraget för högre inkomster.Beklagligt nog så följde dock inte regeringen upp sinaskrivningar från finansplanen med konkretaförslag för reducerat grundavdrag i den s.k.kompletteringspropositionen från april 1993.Denna brist bör justera under sin behandlingav kompletteringspropositionen. Det är nu tid att reduceragrundavdraget för höginkomsttagarna. I motionenredovisar förslag för hur detta bör ske.Vänsterpartiet föreslår att grundavdraget slopas för allasom betalar statsskatt. Att ha kvar ett rejält grundavdragför dem som har riktigt låga inkomster är dock viktigt avfördelningsskäl. Syftet med grundavdraget är attskattskyldiga med låga inkomster inte skall bära en alltförtung skattebörda. Därför måste minskningar avgrundavdraget fördelas så att verkligt låga inkomsterundantas från reduceringen.Det är däremot svårt att finna några bärande skäl till attha kvar ett stort schabloniserat avdrag för dem som harårsinkomster . I dessa inkomstskikt har mangod ekonomi och man fick dessutom stora skattelättnader isamband med skattereformen. För inkomster överbrytpunkten kan grundavdraget därför slopas utan någrastörre problem.Enligt beslutade regler så skall grundavdragetberäknas till av basbeloppet. Basbeloppet för 1994kan beräknas till . Detta gör att grundavdragetöver brytpunkten kan beräknas till 8 900. Grundavdraget ärdessutom förhöjt inom vissa inkomstskikt underbrytpunkten, den s.k. LO-rabatten.Avdraget ligger på vid inkomster på 100 000 krför att sedan trappas av till vid en inkomst på 205000 kr.Att plötsligt slopa grundavdraget för inkomster överbrytpunkten skulle ge upphov till tröskeleffekter som voremindre lämpliga. Det finns en enkel lösning på dettaproblem. Öka helt enkelt takten i reduceringen avgrundavdraget från inkomster , så attavdraget blir över brytpunkten.Reducering av grundavdragEn reducering av grundavdraget så att det är helt slopatför inkomster över brytpunkten kan konstrueras enligtnedanstående tabell.GällandegrundavdragFörslagfrån vÖkad skattenl v:s förslag100 00017 20017 2000105 00018 20018 2000110 00018 10018 1000115 00017 60017 6000120 00017 10017 1000125 00016 60016 6000130 00016 10016 1000135 00015 60015 6000140 00015 10015 1000145 00014 60014 6000150 00014 10014 1000155 00013 60013 6000160 00013 10012 300249165 00012 60010 700590170 00012 1009 100931175 00011 6007 6001 241180 00011 1006 0001 583185 00010 6004 4001 925190 00010 1002 8002 266195 0009 6001 2002 607200 0009 10003 065205 0008 90004 003210 0008 90004 543220 0008 90004 543225 0008 90004 543230 0008 90004 543235 0008 90004 543240 0008 90004 543245 0008 90004 543250 0008 90004 543Att minska grundavdraget på detta sätt gör attskatteinkomsterna stiger med 7 miljarder för 1994.Marginalskatten stiger från till för inkomsteröver . Marginalskatten över brytpunkten (198 800kr) blir dock oförändrat ca 50 %.Marginalskatteeffekter och inkomstskiktMarginalskatteeffekterna kan beräknas enligt följandetabell (vid en kommunalskatt på 31:04):Basbelopptax ink kr (avrundat)Marginalskatt0,00--1,8666 80031 %1,86--2,89103 70023 %2,89--3,04109 10031 %3,04--4,36156 50034 %4,36--5,54198 80041 %5,54--198 80051 %Trots att marginalskatten stiger under brytpunkten såhar förslaget kraftiga positiva fördelningspolitiska effekter.Det är de som tjänar mest som får betala den största delenav skattehöjningen. Skatteinkomsterna fördelar sig på olikainkomstskikt enligt följande tabell.Ökade skatteinkomsterInom inkomstskiktetÖkade skatteintäkter 0-- 156 000 kr000,000 mkr156 000--170 000 kr188,375 mkr170 000--180 000 kr360,737 mkr180 000--190 000 kr481,844 mkr190 000--198 000 kr507,923 mkr198 000--5 399,238 mkrSumma6 938,120 mkrCa 7 miljarder kronorAtt slopa grundavdraget för dem som betalar statsskattär något av skattepolitikens ''tulipanaros''. Om''tulipanarosen'' brukar man säga att det är lätt att säga mensvårt att göra. I detta fall går det dock att förena två tillsynes oförenliga krav. Att höja skatten på högre inkomster,utan att marginalskatten stiger över 50-procentsnivån. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till slopatgrundavdrag i enlighet med vad i motionen anförts,2. att beslutar höja den statliga skatten från20 % till för inkomster över brytpunkten,3. att beslutar att höja den statliga skatten förinkomster från till .