ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N225 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen föreslår att det målrelaterade bidraget tillmedverkan i standardiseringen för att stärka konsument-och arbetsmiljöintresset som funnits fr.o.m. budgetåret1990/91 tas bort.Tack vare detta bidrag har ochArbetarskyddsstyrelsen i samverkan med standardiseringeni kunnat göra betydande insatser för att hävda kravpå bl.a. leksaker och skyddsutrustning. Detta är också helti linje med de riktlinjer för konsumentmedverkan som finnsinom EG och som borde vara självklara för Sverige.Det arbete som vi från svensk sida har kunnat lägga neri Europasamarbetet har väckt stor beundran och EGefterlyser mer samverkan, inte mindre. Få länder kan somSverige erbjuda expertmedverkan utanför näringslivetskrets när det gäller konsument- och arbetsmiljöprodukter.Inte minst viktigt är att har finansiella resurser attstå för sekretariatet för olika produktområden.Ett fortsatt stöd i form av målrelaterat bidrag är heltnödvändigt för att skall kunna delta i en öppnadEuropamarknad utan försämring av konsumenternas ocharbetstagarnas villkor. Att ochArbetarskyddsstyrelsen, utöver vad man redan nu satsar,skulle kunna ersätta det målrelaterade bidraget är en absurdtanke. Likaså att, som Statskontorets utvärderare föreslår,intresseorganisationerna, i detta fallkonsumentorganisationer och fackliga organisationer,själva skulle betala sin medverkan i standardiseringen.Enligt SIS har det målrelaterade bidraget medfört attnya produktgrupper har blivit aktuella istandardiseringsarbetet och SIS menar att en avförklaringarna till att effektiviteten i inledningsskedet intevarit tillfredsställande är just ovanan att hantera dessa nyaområden.Bibehållandet av en hög säkerhetsnivå för konsumenteroch arbetstagare vid en övergång till ett gränslöst ärendast möjligt genom ett aktivt deltagande istandardiseringen. Det är därför helt nödvändigt att en delav de pengar som medborgarna via sina skattepengar satsaranvänds till just dessa områden. Hur stor den andelen skallvara bör beslutas av riksdagen.Enligt SIS bör det finnas till nyauppgifter och projekt i det europeiskastandardiseringsarbetet inom säkerhet, arbetsmiljö,konsumentskydd, miljöskydd och yttre miljö samt till vissagrundläggande standardiseringsuppgifter av allmänbetydelse för samhället.Det finns enligt vår mening ingen anledning attifrågasätta den uppgiften. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att av det ibudgetpropositionen föreslagna bidraget skall användas till imotionen beskrivna standardiseringsuppgifter,2. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av deltagande av konsument- ocharbetsmiljörepresentanter i det europeiskastandardiseringsarbetet.
mot · GG02N227 · 1993-01-26 00:00:00 — Exporten av alkohol och tobak Att minska användningen av alkohol och tobak är två avde viktigaste åtgärderna för att förbättra hälsoläget i storadelar av världen.Sedan () 1984 satte uppmål för att minska bruket av såväl alkohol som tobak har enrad länder infört en mer aktiv nationell alkohol- ochtobakspolitik. I samband med olika WHO:s möten haretiken i marknadsföringen av såväl alkohol som tobak varitföremål för diskussion. Paralleller har dragits medmarknadsföringen av barnmat och läkemedel för vilkaetiska marknadsföringskriterier utvecklats. Även om ingabeslut tagits i WHO anser vi att bör gå före när detgäller etiska principer för export och marknadsföring avsåväl tobaksvaror som alkohol.Huvudmotivet för det svenska monopolsystemet föralkohol är att eliminera vinstintresset och förhindrakonsumtionshöjande marknadsföring. På tobaksområdetgörs mycket i för att minska tobaksbruket även omåtskilligt återstår för att åstadkomma en reell minskning avskadeverkningarna. satsar statsägda företag somAB Vin & Sprit och miljonbelopp påatt marknadsföra sina produkter internationellt. Bilden avSverige är att medan man för en restriktiv alkoholpolitikinom landet för att begränsa ohälsa till följd av alkoholbrukså försöker man få människor i andra länder att använda såmycket svensk alkohol som möjligt. För tobak gällerdetsamma. Och medan svenska delegater i t.ex. WHO talarmycket om vikten av att minska tobaksbruket i världen såstrider för att få ut så mycketsnus och cigaretter som möjligt på olika internationellamarknader.Detta är dubbelmoral och minskar trovärdigheten iSveriges engagemang för folkhälsofrågor. Vi anser attförutsättningarna för Vin & Sprit AB:s marknadsföring ochexportverksamhet bör ses över. En riktpunkt bör vara att desociala mål som fastlagt för den svenskaalkoholpolitiken också skall tillämpas i samband medexport. På samma sätt bör en översyn göras av SvenskaTobaks AB:s export och marknadsföring av tobaksvaror. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av Sverigesmarknadsföring och export av alkohol,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av Sverigesmarknadsföring och export av tobaksvaror.
mot · GG02N228 · 1993-01-26 00:00:00 — Med rätta har bankerna kritiserats hårt för sitt sätt attförvalta insättarnas pengar. Oansvarighet och inkompetenshar lett till kreditförluster som beräknas omfatta 100miljarder kronor bara . Det finns ocksåanledning befara att bankerna kommer att förloraytterligare pengar på grund av deras inhumana ochstelbenta behandling av småhusägare ochbostadsrättsinnehavare. Även många företagskonkurser äronödiga eftersom bankerna satt i system att hellre fälla änfria företag i tillfällig knipa, även om de har godaöverlevnads- och framtidsförutsättningar. Näringspolitisktoch sysselsättningsmässigt är detta i förening förödande för Sverige.Kreditförlusterna innebär också att realräntan tvingas upptill oacceptabla nivåer. Sammantaget är risken förytterligare kreditförluster uppenbar,med åtföljande skadeverkningar för samhället ochmedborgarna.Det är av största vikt att allmänhetens förtroende förbankerna återställs. Då krävs största möjliga insyn ochkontrollmöjligheter i de banker som omfattas av denstatliga bankgarantin. Ett sätt är att i lämplig form lätta påbanksekretessen. Det skulle öka allmänhetens förtroendeför att allt går rätt till.Vidare bör regeringen tillfälligt göra de ändringar ibokföringslagen som krävs för att berörda bankerskreditförluster inte skall slå igenom så hårt som är fallet.Dagens låga fastighetspriser kommer inte att varabestående, varför ett sådant arrangemang skulle sparamånga miljarder för skattebetalarna.För och är det lätt att konstateraatt bankerna inte fyller sin funktion och därigenomfördjupar den kris som landet nu upplever. Lägg därtillbankdirektörernas fallskärmsavtal, så är det självklart attsvenska folkets misstro mot bankerna är djup ochberättigad. Regeringen bör därför ta initiativ för att nyabanker etableras som inte har ryggsäcken full avkreditförluster och som därför kan tvinga ner realräntangenom den konkurrens som uppstår med nya fräschaaktörer. Regeringen bör också i sin hantering på alla sättförsöka eliminera de stötande fallskärmsavtalen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att etablera nyabanker,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stötande fallskärmsavtal,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insynsmöjligheterna i bankersom omfattas av bankgarantin,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om selektiv ändring avbokföringslagen.
mot · GG02N230 · 1993-01-26 00:00:00 — Tillvaratagande av uppfinningar och patent Vårt lands ekonomi är i mycket hög grad beroende avexport av varor och tjänster. Utan exportinkomsterkommer vår ekonomiska situation och därmed vår socialavälfärd att försämras drastiskt. I har många viktigauppfinningar sett dagens ljus. Dels flera av grundläggandenatur, här skall bara nämnas några: ljusventilen (), dynamiten (), synkronmotorn (ASEA) ochskiftnyckeln. Dels av tillämpande natur som t ex kemiskaprocesser inom pappersmassetillverkningen. Gemensamtför alla uppfinningar har varit att de gett Sverigeexportinkomster och välstånd. De fina uppfinningar ochupptäckter som gjorts i visar på en innovativ ådra idet svenska folkkynnet, som under många årtionden bakåtfått möjlighet att utvecklas i ett kreativt klimat.Uppfinningarna har tagits till vara av människor som haftförmåga och möjlighet att bygga upp industrier där mankunnat producera varorna i och där man haft en brakunskap om marknadsföring.Uppfinnandet i har inte upphört, men vi kankonstatera att allt för stor andel uppfinningar med svensktursprung numera exporteras. har en positivhandelsbalans i fråga om innovationer. Varje årnettoexporteras patent från till utlandet för 800--. Det beräknas motsvara 30--50miljarder kronor i industriell verksamhet. Det måste betydaatt den ekonomiska växtmånen för innovationer i Sverigeinte längre är god nog. I och med detta minskar våramöjligheter att erbjuda god social standard åt landetsbefolkning.Att utveckla uppfinnningar och innovationer är enverksamhet på lång sikt. Därför är de beslut som tagits föratt skapa en fungerande riskkapitalmarknad som satsarpengar i små företag med högt kvalificerade medarbetare,vars uppgift är att lyfta fram forskningsresultat tillmarknadsmässig produktion, oerhört viktiga. De medelsom kommer att stå till förfogande genomRiskkapitalfonderna, Industri- och nyföretagarlånen,Utvecklingsfonderna etc. är förhållandevis små och förslårinte till att förse ett förhoppningsvis ökat tillvaratagande avuppfinnarverksamheten. Det är därför viktigt att bankernasverksamhet stabiliseras så att denordinarie bankverksamheten kan erbjuda ekonomiskamöjligheter till utveckling av företag i på sätt att stimulera satsningar på forskningoch utveckling är: att företagen tillåts göra avsättningar tillforskning och utveckling, att en fungeranderiskkapitalmarknad skapas genom att såväl privatpersonersom företag ges möjlighet att satsa pengar i företag somsysslar med köp och utveckling av patent mot fullavdragsrätt, att ge ekonomiska förutsättningar förinnovativa människor att arbeta med uppfinningar ochproduktutveckling.Ovanstående exempel behöver naturligtvis utredasvidare. Det är dock nödvändigt att dessa så viktiga frågorinte förhalas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa förutsättningar för attuppfinningar och patent bättre tas till vara för produktion iSverige.
mot · GG02N231 · 1993-01-26 00:00:00 — Svensk skogsindustri är den näringsgren som har denstörsta positiva påverkan på bytesbalansen för landet. 1991var bytesbalanstillskottet från skogsnäringen 53 miljarderkronor. Skogsnäringen ger också värdefull sysselsättningframför allt i de delar av landet där annat näringsliv harsvårt att klara sig. Svensk skog är en oerhört viktigförnyelsebar resurs vars avkastning ger stora bidrag tillvälståndet inom landet.Det kan konstateras att skogsindustrin med relativt småinsatser skulle kunna bidra med såväl ytterligare storaförbättringar av svensk ekonomi som möjligheterna tilllöneinkomster för många fler än . För att möjliggöradetta krävs stora satsningar på marknadsorienterad FoUframför allt inom trämekaniska sektorn.Det finns forskare som menar att om man utnyttjarträets egenskaper på ett bättre sätt än man gör i dagensproduktionssystem, kan man höja värdet av stora delar avden trämekaniska industrins produktion med 50 %.Kostnadsökningarna skulle bli obetydliga om modernteknik utnyttjas. av all avverkad skog går tillträmekaniska industrin. borde med andra ord satsapå högklassigare produkter, exempelvis ''synligt lyxträ''.Ett problem är att den trämekaniska industrin består avett stort antal små och geografiskt spridda företag. För attbedriva en effektiv FoU måste FoU-resurserna frånföretagen samordnas inom speciella målinriktade programsom bedrivs på ett mindre antal universitet och högskolor.Dessa skall ha effektiva enheter med personella resurseroch idéer för verksamheten. Ett starkt samhällsstöd ärerforderligt för den grundläggande, långsiktigakunskapsuppbyggnaden vid dessa FoU-enheter.Det är viktigt att FoU marknadsorienteras. För dettakrävs att institutionerna på högskolor och universitet somarbetar med FoU på det trätekniska området ges möjlighetatt i större utsträckning arbeta direkt i de träbearbetandeföretagen genom att företag får möjlighet att köpaforsknings- och utvecklingsuppdrag. Det skulle innebära attde forskningsresultat som efterfrågades var de som det finnsbehov av på marknaden, vilket skulle innebära ökadproduktion. Det skulle dessutom innebära att deforskningsresultat som presteras i större utsträckninghamnade i tillverkande och säljande miljö.Staten bör erbjuda stöd för att man skall kunnaåstadkomma exempelvis delade tjänster mellan högskoloroch industri. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av förstärkt trätekniskforskning och utveckling i .
mot · GG02N233 · 1993-01-26 00:00:00 — Efter 1980-talets fastighetsspekulationer ochlånekaruseller befinner sig den svenska banksektorn i ensvår finansiell situation. När övervärdena påfastighetsmarknaden förvandlats till undervärden var krisenett faktum, eftersom större delen av bankernaskreditgivning sker med fastigheter som säkerhet. Hurkunde detta hända i våra välrenommerade svenska banker?Vi tror att en viktig del av svaret på den frågan står att finnai bristande kompetens. Det finns också statistik som pekarpå detta.Inom bank- och fastighetssektorn finns ca 120 000anställda. Av dessa är högskoleutbildade, attjämföra med en dryg fjärdedel av den totala arbetskraften iSverige i åldrarna 25--. Jämför man med ennärbesläktad sektor, som konsultbranschen, visar det sig attdär är andelen högskoleutbildade ca 60 %.Inom bankvärlden måste man ofta göra mycketkvalificerade värderingar. Förutom fastigheter ska manockså kunna bedöma företagsidéer, göra marknadsanalyseroch andra riskvärderingar. Det är självklart att sådanaarbetsuppgifter kräver mycket goda kunskaper. Enligtsamstämmiga uppgifter från småföretagarhåll görs så gottsom aldrig några omfattande analyser inför enkreditgivning. Ofta stannar det vid att företagets fastighetervärderas, mera sällan värderas företagsidéer. I tider avundervärden på fastighetsmarknaden blir det då mycketsvårt för företag att få krediter, trots goda företagsidéer.Även fastighetsvärdering kan självklart varakomplicerad. Bristande kompetens och/eller dålig moralhos en fastighetsvärderingsman kan få omfattandekonsekvenser. Köparen kan få erlägga ett alltför högt prissamtidigt som långivaren beviljar ett för stort lånebelopp.Kontinuerliga uppvärderingar av ett fastighetsinnehav föratt kunna öka belåningen leder ytterst till problem påfinansmarknaden.Sammantaget anser vi att en översyn av kompetenseninom bank- och fastighetssektorn är av behovet påkallad. Viföreslår att regeringen tar initiativ till att i samarbete medbranschorganisationerna utforma de krav som bör ställas påkompetensen för tjänstemän som arbetar med kreditgivningoch värdering av säkerheter. Med utgångspunkt från dessakrav bör därefter en kartläggning av nämnda branschergenomföras. Med hänvisning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avkompetensen inom bank- och fastighetssektorn.
mot · GG02N234 · 1993-01-26 00:00:00 — Trots att åtgärder genom riksdagsbeslut under hösten1992 vidtas från statens sida för att undanröja bristen påriskkapital, kvarstår ett besvärande glapp i systemet när detgäller dels att klara överlevnaden och nyinvesteringar för ettantal industriföretag som bedöms ha rimligt godaframtidsmöjligheter, dels att ge tillskottsfinansiering förmånga små och medelstora företag i länet.Nämnda glapp i systemet beror vanligtvis till en del påbrist på eget kapital hos ägare/blivande ägare till företag.Härtill kommer en mer restriktiv inställning från bankernassida. Staten har sedan avhänt sig instrument som t.ex.industrigaranti- och lokaliseringslån. Lokaliseringslånenhar temporärt återinförts med mindre belopp, men dettalöser bara en mindre del av problematiken. Den statligafinansieringen via utvecklingsfonderna har kraftigt minskatgenom att fonderna ålagts att betala tillbaka en väsentlig delav sina pengar till staten.I finns goda erfarenheter från det aktivarekonstruktionsarbete som bedrevs i samarbete mellanindustridepartement, industriverk samt utvecklingsfondoch länsstyrelse vid den industriella omvandlingskrisen islutet av 1970- respektive . saknasinstrument att delta i lösningen av aktuella industrikriser.Risken är påtaglig att industriell kapacitet i onödanförsvinner i , om dessa och ett antal andra företagsproblem inte kan lösas.Vidare saknas riskkapital för att bevara/utveckla ettantal små och medelstora företag, bl.a. inom stödområdet ilänet. Säkerheterna för traditionell bankupplåning är oftastsvaga i denna typ av företag.Lösningar på dessa brister på riskkapital står i ett flertalfall inte att finna i de sex riskkapitalbolagen i landet och detsystem dessa ingår i. Dessa bolags inriktning är sådan att desöker objekt med mycket goda förräntningsmöjligheter.Aktuella företag visar inte alltid sådana utsikter men ärregionalt mycket viktiga. Kontakterna har i ett flertal falltagits med riskkapitalbolag utan resultat. I ett antaldiskussioner har tidsfaktorn dessutom varit besvärande.Besked måste lämnas snabbt, och riskkapitalbolagen ärfortfarande i ett uppstartnings- och sökskede.I detta läge bör enligt vår mening staten ställa upp medriskkapital åtminstone fram tills den svenska ekonominförbättrats och bankväsendet sanerats. En tänkbar lösningligger i att omförhandla de indragningsförbindelser somålagts utvecklingsfonderna i landet. Vissa av fonderna har mycket små möjligheter att agera med riskkapital trotsatt de skulle kunna göra en stor nytta med bättremedelstillgång.Den kommande utredningen beträffandeutvecklingsfonderna får sedan ge förslag till lösningarbeträffande utvecklingsfondernas framtida finansiering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernasfinansieringsmöjligheter.
mot · GG02N235 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen 1992/93:100 bil. 13 föreslås ettanslag på för /94 till ABGöta kanalbolag för upprustning och drift av kanalen.Riksdagen behandlade så sent som i december 1992frågan om medel till AB kanalbolag för budgetåret1992/93. påpekade i betänkandet1992/93:NU15 vikten av att kanalbolaget skulletillföras medel i så god tid att dess möjligheter till planeringav insatserna inte försvårades.AB kanalbolag har i en skrivelse den 23 november1992 äskat för /94.Riksdagen beslutade att , 1990--1995,bidra med totalt till kanalsunderhåll och upprustning. Sammanlagt beräknades enkostnad om i genomsnitt ca i1989 års penningvärde. För /94 skulle dettainnebära , vilket AB kanalbolagsåledes äskat.Anslaget till AB kanalbolag har redan innevarandebudgetår skurits ner med 3 miljoner och för budgetåret1993/94 föreslås ytterligare neddragning med 3,5 miljonermot den beräkning som 1989 beslutade somnödvändig för att klara återtagning av tidigare eftersattunderhåll och drift av kanalen.För att kunna bevara som turistled ochkulturminnesmärke krävs ett omfattande underhåll avkanalbankar, slusstrappor och andra områden längs den 19mil långa farleden.Det program för att återta tidigare eftersatt underhållsom finns och gäller /95 kan inte fullt ut fullföljasvid de nu föreslagna nivåerna i motsats till vad riksdagentidigare beslutat.Anvisade medel medger inget hinder av verksamhetenvid men resulterar i inskränkningar avnödvändiga underhållsåtgärder med framtida förseningaroch fördyringar som följd.Med hänvisning till det minskade anslaget för budgetåret1993/94 som kommer att innebära att underhållsbehovetblir än mer eftersatt vill vi redan nu påtala nödvändighetenav ett kraftigt utökat anslag /95 för att kunnautföra de planerade och av 1989 fastställdaåtgärderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AB kanalbolags framtidaunderhållsbehov.
mot · GG02N236 · 1993-01-26 00:00:00 — har aktivt deltagit i internationelltrymdsamarbete och även satsat på ett stortnationellt program. var aktivtpå rymdområdet motiverades verksamheten avforskningsskäl. har näringspolitiska motivbetonats alltmer tillsammans med utrikes- ochforskningspolitiska liksom även regionalpolitiska motiv.Ur regionalpolitisk synpunkt har den svenskarymdverksamheten en särskild betydelse för de nordligastedelarna av landet, då den varit synnerligen betydelsefull föratt bidra till näringsutvecklingen i Kiruna.Med rymdverksamheten har , som varithelt och ensidigt beroende av gruvindustrin, fått en ny ochhögteknologisk gren i sitt näringsliv. Verksamheten byggerpå det geografiska läget högt uppe i norr och på andraoräkneliga gynnsamma betingelser. Antalet anställda inomrymdverksamheten i rör sig om närmare 400.Rymdstyrelsen är ansvarig myndighet för frågor somgäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten ochstyrelsen skall bl.a. initiera forsknings- ochutvecklingsarbete samt verka för en samordning av olikaintressenters verksamhet.De tekniskt verkställande uppgifterna inomrymdprogrammet utförs på Rymdstyrelsens uppdrag avSvenska Rymdaktiebolaget (Rymdbolaget). Bolaget, medhuvudkontoret lokaliserat i , är helägt av staten ochdriver bland annat den svenska rymdbasen iKiruna.Esrange anlades somuppskjutningsbas för sondraketer av ESA:s föregångareESRO. I samband med att bildades övertogsanläggningarna av svenska staten och Rymdbolaget svararsåledes för driften av anläggningarna. Verksamheten harsedan 1972 successivt utvidgats och omfattar nu bland annatstyrning och kontroll av satelliter samt nedtagning av datafrån fjärranalyssatelliter.Inom Rymdbolaget har förändringar avbolagets organisation . Av vad somframkommit skall bland annat helt ställasunder huvudkontorets chefskap, vilket starkt har bidragittill en växande oro bland de anställda som menar att dettakommer att försvåra basens utveckling och motverka dessframtidsvisioner. Det kan också påpekas, att det därtillredan nu utförs alltför många och stora arbetsuppgifter påhuvudkontoret, som med fördel av regionalpolitiska skäloch utan merkostnader skulle kunna utföras på Esrange.Rymdbasen är ett begrepp, ett företag iNorrbotten, som är internationellt känt och fått ettrespekterat namn. Detta har man uppnått genom deanställdas insatser som med sin kompetens, djärvhet ochföretagsamhet lyckats upprätta lönsamma långtidskontraktmed utländska företag inom rymdverksamheten.För vår del vill vi uttala, att vi delar de anställdas oro,och enligt vår uppfattning måste samhället som ägare avRymdbolaget aktivt gå in i det nu pågående arbetet om enförändrad organisation med en klart uttalad regionalpolitiskmålsättning, där alternativa lösningar prövas med t.ex. enegen ekonomisk enhet för , men även en totalutlokalisering från till . Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den förändrade organisationeninom .