mot · GG02U260 · 1993-01-26 00:00:00 — Klyftorna på jorden mellan rika och fattiga människoroch nationer blir allt djupare. Så gott som kan vivälnärda svenskar se uthungrade och fattiga människor påvåra TV-apparater. Det är lätt att känna uppgivenhet.UNCEDSamtidigt har vi fått uppleva att jordens ledaresamlades till konferensen i om MILJÖ ochUTVECKLING, UNCED. Där man kanske för förstagången på allvar konstaterade att överkonsumtionen i nordoch fattigdomen i syd är orsakerna till jordensmiljöförstöring. Vi kan inte bara ställa krav på ,utan vi måste ställa de största kraven på oss själva. Saktabörjar insikten om behovet av en förändrad livsstil att slårot i den rika delen av världen.SkuldkrisenBiståndet är en viktig del i försöket att fördela jordenstillgångar mer rättvist. Resultaten av decenniers bistånd ärdock ganska magra. Framför allt beror detta på att defattiggjorda länderna är så skuldsatta att de hela tidentvingas betala en dubbelt så stor summa pengar till de rikaländerna i form av räntor och amortering på skulderna somde får i bistånd. Detta kan naturligtvis inte fortsätta.HandelspolitikenDen orättvisa handelspolitiken är ytterligare en orsak tillatt en positiv utveckling i inte kommer till stånd.Den reglerade världshandeln beräknas medföra en förlustför som är större än det samlade biståndet. Vårahandelsrestriktioner slår hårt och orättvist.Skall vi lösa miljöproblemen på jorden, vilket vi måsteom mänskligheten skall överleva, så måste det ske entillväxt i den delen av världen där människor inte har sinamest grundläggande behov tillgodosedda. Vi kan intebegära att människor som inte har mat för dagen skallbekymra sig om ozonlager och klimatförändringar.Befolkning och konsumtionBefolkningstillväxten är central i ett miljö- ochutvecklingsperspektiv. Det torde vara omöjligt att forma engod miljö för alla, om inte befolkningstillväxten reduceras.Jordens resurser räcker helt enkelt inte till. Samtidigtbetyder detta, att de utvecklade ländernas överkonsumtionmåste åtgärdas. Det finns ett tydligt samband mellan överbefolkning och i-ländernas överkonsumtion.Båda måste åtgärdas parallellt. Inför är det nödvändigt att kopplasamman dessa båda perspektiv.Miljöhänsynen inom biståndsorganenDe miljömål, som centralt fastslagits för det svenskabiståndet, måste följas upp i alla biståndsorgan. Enlångsiktigt hållbar utveckling skall genomsyra allverksamhet. Biståndsorganen bör till regeringenavrapportera hur miljömålen konkret omsätts ochprioriteras. Uppföljning av UNCED är också angelägen.SIDA:s och SAREC:s insatser kan här lyftas fram som godaexempel.FolkbildningsinsatserLivsstilsfrågorna behöver lyftas upp i etikdebatten. 500miljoner människor kan leva på vår materiella standard.Jorden har en befolkning som är tio gånger så stor. Skall vidra några konsekvenser av det? För att öka beredskapeninför de förändringar som måste komma är det angeläget attgöra kraftfulla informationsinsatser och stödja allfolkbildning som syftar till att förankra biståndet och ökaintresset för livsstilsfrågor hos de svenska medborgarna.Som ett exempel kan nämnas den uppmärksammademässan ''Bistånd behövs''.EnprocentsmåletUNCED-sekretariatet har beräknat att insatser för attgenomföra i utvecklingsländerna skulle kosta600 miljarder USdollar --2000, varavårligen erfordras somutvecklingsbistånd. Det är dubbelt så mycket som dagenssamlade bistånd. Därför är det mycket viktigt attansträngningar görs för att , som ett föregångsland,redan budgetåret 94/95 återställer biståndsanslaget tillenprocentsnivån.MiljöbiståndetI budgetpropositionen bilaga 15 (miljö- ochnaturresursdep) hävdas, att miljö och hållbar utvecklingprioriteras i biståndspolitiken såväl inom det multi- sombilaterala samarbetet. I bilaga 4 (utrikesdep) framförs somett av flera prioriterade områden ''en miljömässigt hållbarutveckling''. En granskning av de särskilda miljöanslagenredovisade i bilaga 4 (utrikesdep) ger dock vid handenkraftiga nedskärningar i båda fallen. Det multilateralabiståndet för miljöinsatser reduceras med 110 miljonerkronor till under hänvisning till eningående reservation. Det bilaterala biståndet för särskildamiljöinsatser reduceras med till 225miljoner kronor.Vi delar regeringens uppfattning, att miljöbiståndet skallprioriteras. UNCED-besluten ställer också sådana krav påoss. Enligt uppgift har det danska nyligenbeslutat att miljöbiståndet skall tilldelas en speciell andel avdet totala biståndsanslaget. Det är en prioriteringsform.Regeringen bör studera det danska exemplet för att se omdet är en lämplig form för Sverige.Enligt vår uppfattning fullföljer inte regeringen sinprioritering. Vi ansluter oss till den socialdemokratiskapartimotionens förslag till anslagsförstärkningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av rättvisarevärldshandel och en sanering av skuldbörda,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frågorna om befolkning ochkonsumtion inför ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöhänsyn i biståndsorganen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärktopinionsbildning och stöd till folkbildningsinsatser förstudier i livsstils- och biståndsfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det bör prövas att återställabiståndet till av BNI /95,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i övrigt avseende prioriteringen avmiljöbiståndet.