ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ju28 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:216 Prövningstillstånd i hovrätt och instansordningen i utsökningsmål Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att förfarandet medprövningstillstånd utvidgas till att omfatta alla tvistemål därvärdet av tvisteföremålet uppenbart inte överstiger ettbasbelopp (. är motsvarandegräns ett halvt basbelopp (. för ).I propositionen föreslås vidare att regler omprövningstillstånd införs i ledet tingsrätt--hovrätt i brottmål,där tingsrätten endast har dömt den tilltalade till böter ellerfrikänt den tilltalade från ansvar. Prövningstillstånd skallkrävas oavsett vem -- den tilltalade, åklagaren ellermålsäganden -- som överklagar. Undantag föreslås dock fördet fåtal fall där Riksåklagaren, ellerRiksdagens ombudsmän för talan i hovrätten.Prövningstillståndsförfarandet i hovrätten föreslåsutformat i huvudsak på samma sätt för brottmål ochtvistemål. Förslaget innebär att prövningstillstånd skallkunna beviljas om det finns anledning att ändra tingsrättensavgörande (ändringsdispens), om det är av vikt förledningen av rättstillämpningen att överprövning sker(prejudikatdispens) eller om det annars föreliggersynnerliga skäl till överprövning (extraordinär dispens).I propositionen föreslås att hovrätten viddispensprövningen skall vara domför med tre lagfarnadomare. gäller att hovrätten skall bestå av två domare.I propositionen föreslås vidare att beslut som harmeddelats av kronofogdemyndighet skall överklagas försttill tingsrätt istället för som direkt till hovrätt. Förprövning i hovrätt krävs prövningstillstånd.Propositionen innehåller också ett förslag om attreglerna om s.k. hov- rättsting skall avskaffas.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1993såvitt gäller reglerna om prövningstillstånd i hovrätt och omavskaffande av hovrättsting och i övrigt den 1 januari 1994.Allmänna synpunkterPropositionen har flera fördelar. Jag motsätter migemellertid förslaget om prövningstillstånd i hovrätt.Det är den del av förslaget som minskar rättstryggheten förden enskilde. Mitt krav är att alla mål skall kunnaöverklagas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen.
mot · GG02Ju29 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:216 Prövningstillstånd i hovrätt och instansordningen i utsökningsmål I propositionen föreslås att kravet på prövningstillståndför tvistemål i hovrätt utvidgas till alla tvister där värdet avtvisteföremålet uppenbart inte överstiger ett basbelopp.Vidare föreslås att prövningstillstånd skall införas för att fåen brottmålsdom prövad i hovrätt om tingsrätten endastdömt den tilltalade till böter eller frikänt från ansvar.Prövningstillstånd skall krävas oavsett vem -- den tilltalade,åklagaren eller målsäganden -- som överklagar.Undantagna från kravet på prövningstillstånd skall endastRÅ, JK och JO vara.Prövningstillstånd i tvistemålRedan nuvarande gräns för prövningstillstånd, (halva basbeloppet ), representerar ett mycket stortbelopp för en normal löntagare. Metoden att låta enbeloppsgräns styra vilka mål som skall förutsättaprövningstillstånd i hovrätten är både trubbig ochgodtycklig. kan inte godta att ytterligarebegränsningar i rätten att få sin sak prövad i två instansergenomförs såvitt avser tvistemål.Prövningstillstånd i brottmålI likhet med många remissinstanser motsätter sigVänsterpartiet införande av prövningstillstånd i brottmål. Ibrottmål är rättssäkerhetskraven av så grundläggandebetydelse att inga begränsningar bör införas av rätten att fåmålet prövat i två instanser. Som lagrådet påpekat innebärförslaget att krav på prövningstillstånd också kommer attgälla frikännande domar där åtalet avsett mycket grovabrott t.ex. mord och våldtäkt.En inskränkning av rätten att få ett åtal prövat i tvåinstanser enligt de angivna riktlinjerna skulle innebära enmycket betydelsefull förändring av grundläggandeprocessuella regler. Det är en angelägenhet inte bara förjurister utan även för allmänheten. Det borde ha gjortsundersökningar av hur allmänhetens inställning tillrättsväsendet skulle påverkas av begränsningar i rätten attfå brottmålsdomar fullständigt överprövade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget till ny lydelse av 49 kap.12 § ,2. att avslår förslaget till 49 kap. 12 a §rättegångsbalken,3. att avslår förslaget till ny lydelse av 51 kap.4 § ,4. att avslår förslaget till 51 kap. 10 a §rättegångsbalken.
mot · GG02Ju33 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:216 Prövningstillstånd i hovrätt och instansordningen i utsökningsmål I propositionen föreslås bl a att regler omprövningstillstånd införs i ledet tingsrätt--hovrätt i brottmål,där tingsrätten endast har dömt den tilltalade till böter ellerfrikänt den tilltalade från ansvar. Prövningstillstånd skallkrävas oavsett vem -- den tilltalade, åklagaren ellermålsäganden -- som överklagar. Undantag föreslås dock fördet fåtal fall där Riksåklagaren, ellerRiksdagens ombudsmän för talan i hovrätten.Syftet med förslaget är att lätta på hovrätternasarbetsbörda som påstås vara för stor. Naturligvis har ocksåflera hovrätter tillstyrkt förslaget. Ett stort antalremissinstanser har emellertid motsatt sig förslaget omprövningstillstånd i brottmål. Skälet därtill ärhuvudsakligen att rättssäkerheten kräver en fullständigprövning i åtminstone två instanser.Ny demokrati ansluter sig till den uppfattningen men villdärutöver framhålla att genom införande avprövningstillstånd på det sätt som föreslagits kommermålsäganden, dvs brottsoffret, att hamna i en betydligtsämre situation än den påstådde brottslingen. Denenskildes rättstrygghet blir sämre. En sådan förändringrimmar också illa med kraven att stärka brottsoffrens, t exvåldtäktsoffrens och incestoffrens, ställning irättsprocessen.Hovrätternas arbetsbörda, får absolut inte läggas tillgrund för en så genomgripande förändring i rätten att få sinsak prövad. Det går helt enkelt inte att bortse från vår långarättstradition som innebär att det varit möjligt för denenskilde, såväl den tilltalade som målsäganden, att oavsettbrottmålets art och allvar få det prövat fullt ut i åtminstonetvå instanser. Ny demokrati anser i likhet med mångaremissinstanser att det krävs starka skäl att bryta dennatradition. Sådana skäl lyser med sin frånvaro ipropositionen.Förslaget måste avvisas. Med hänvisning till den anförda hemställs1. att avslår förslaget att införaprövningstillstånd i ledet tingsrätt--hovrätt i brottmål därtingsrätten har dömt den tilltalade till böter,2. att avslår förslaget att införaprövningstillstånd i ledet tingsrätt--hovrätt i brottmål därtingsrätten frikänt den tilltalade från ansvar.
mot · GG02L20 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:214 Ändringar i upphovsrättslagen Fotograferna är som enda grupp av bildskaparesärbehandlade så tillvida att deras rättigheter inte skyddas ien särskild lag. Denna lag, fotografilagen, ger ett avsevärtlägre skydd än upphovsrättslagen såväl kvalitets- somtidsmässigt.Lagen ger endast skydd mot kopiering, inte mot plagiat,och skyddstiden är endast mot upphovsrättslagens 50år.Fotografier bör få fullt upphovsrättsligt skydd. Ocksåandra skäl än kvaliteten i skyddet talar för det. Olikakonstarter bör upphovsrättsligt behandlas lika.Den teknik varmed en bild är framställd bör inte avgöraskyddets innehåll eller skyddstidens längd. Tekniskt settligger många bilder i gränsområdet mellan fotografioch traditionell bildkonst.Upphovsrättsutredningen föreslog i sitt betänkande entotal integrering i skyddet för alla fotografiska bilder iupphovsrättslagen. Föredragande statsrådet säger sig delauppfattningen att fotoskyddet bör integreras iupphovsrättslagen men avstår med hänvisning tillutvecklingen inom EG från att lägga förslag härom.Inom EG förbereds direktiv rörande skyddstiden förverk i allmänhet, också fotografiska bilder. skulle komma till stånd inomEG måste skyddstidsbestämmelserna i den svenskaupphovsrättslagstiftningen ändras för alla verk, inte baraför fotografier, vid ett eventuellt svenskt medlemskap i finns därför inte skäl att avvakta med att förbättraskyddet för fotografier. Enligt de senaste informationernafrån EG kommer dessutom skyddstidsdirektivet att dröja.Mot denna bakgrund bör regeringen återkommatill med förslag om att integrera fotoskyddet iupphovsrättslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en total integrering avfotoskyddet i upphovsrättslagen.
mot · GG02L22 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:214 Ändringar i upphovsrättslagen Upphovsrättsligt skydd för byggnadsverkI regeringens proposition 1992/93:214 om ändringar iupphovsrättslagen föreslås inga ändringar med anledning avUpphovsrättsutredningens förslag avseende ändring avbyggnad.Utredningen har föreslagit att upphovsmannens tillståndska krävas för sådan ändring av byggnadsverk som kananses kränka upphovsmannens konstnärliga anseende elleregenart. Det betyder att byggnadens estetiska karaktär gesett ökat skydd.Upphovsmannens ideella rättigheter ska dock ej ges enstärkt ställning, när ändringar av mer funktionell karaktärär för handen. Lagens § 13 föreslås av utredningenomformuleras till: Byggnad får ändras utanupphovsmannens samtycke om det krävs av tekniska skäleller för en ändamålsenlig användning av byggnaden.Tidigare utredningar och regeringsförslag har tillstyrktdenna utformning av lagparagrafen, men harmotsatt sig ändringen med hänvisning till praktiska skäl.Denna utformning av lagstiftningen har dock genomförts iövriga nordiska länder , och inget harframkommit som tyder på att det ej har fungerat väl.Missbruk från upphovsmannens sida av lagstiftningen synesej ha förekommit. Dessutom är denna formulering isamklang med till skillnad från dennuvarande.Det framstår som anmärkningsvärt att i saknarupphovsmannen alla rättigheter avseende ändring avbyggnader samt att vårt land på denna punkt avviker frånövriga nordiska länder, när vi generellt eftersträvar enlikvärdig lagstiftning i så stor utsträckning som möjligt. HarSverige ett svagare intresse av att dels skyddaupphovsmannens intresse och dels slå vakt om de värdensom byggnadskonsten bidrar med i vårt land?Det framstår som om övriga nordiska länder har lyckatsmed att göra en intresseavvägning mellan ägaren,upphovsmannen och det allmänna, som tillfredsställer allaparter. Det borde vara av värde inte minst ur det allmännasperspektiv att eftersträva en sådan avvägning. Att slå vaktom byggnadsverkens estetiska värden betyder mycket försjälvkänsla, identitet och för bibehållande av en bygdskaraktär samt för landets kultur.Det är sant att vår bygglagstiftning gerbyggnadsnämnderna ett visst inflytande över dessa frågor,men det är en brist att upphovsmannens ställning är så svag.Det ökar risken för att byggnadskonstens värden skadas.Det är därför rimligt att utredningens förslag tillutformning av nuvarande §13 i upphovsrättslagen, enligtpropositionens nya lagförslag §26c, utformas enligtutredningens förslag ovan.Därutöver är det angeläget att kommunerna i sambandmed bygglovgranskningen så långt det är möjligt efterhörupphovsmannens synpunkter på betydande ändringar avviktigare byggnadsverk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att upphovsrättslagen ändras ienlighet med utredningens förslag avseendeupphovsmannens rättsliga skydd för byggnadsverk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att efterhöra upphovsmannenssynpunkter vid bygglovsgranskningen.
mot · GG02L23 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:222 Ändringar i svensk försäkringsavtalsrätt med anledning av Om låter ratificera kommer EG-direktivet om livförsäkring och skadeförsäkring att behövaomsättas i svensk lagstiftning. På två områden föreslås nyalagregler: Det ena området är vilket lands lag som skatillämpas på avtal om livförsäkring eller skadeförsäkring.Det andra området gäller att en försäkringstagare ska få rättatt säga upp ett avtal om individuelllivförsäkring.På det senare området innebär enförbättrad ställning för försäkringstagarna än nu gällandesvenska regler. Emellertid medger EG-direktivet en''ångertid'' på mellan . Av påstådda hänsyntill försäkringsbolagen väljer regeringen att föreslå denminsta ångerperioden enligt direktivet . Ilikhet med och några andraremissinstanser anser vi att man bör utgå frånförsäkringstagarens (konsumentens) intressen och låtaångertiden vara , på grund av försäkringsavtalenskomplexitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att propositionens förslag till Lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal, 97 a §första stycket första meningen, skall ha följande lydelse:Försäkringstagaren har rätt att säga upp försäkringen från den dag då han fick kännedom omatt avtalet kommit till stånd.
mot · GG02N53 · 1993-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:188 Ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet I propositionen föreslås att tillämpningsområdet förlagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen) utvidgas till att omfattatillhandahållande i vissa fall av kärnteknisk utrustning ellermaterial som finns i utlandet. Ändringen medför attmotsvarande bestämmelser kommer att gälla såväl enligtkärntekniklagen som enligt krigsmateriellagstiftningen ochenligt lagstiftningen om förbud mot utförsel av vissaprodukter som kan användas i massförstörelsesyfte.Allmänna synpunkterDen utvidgade kontrollen är viktig och propositionentäcker de flesta av de problem som sammanhänger därmed.Upplåtelsen eller överlåtelsen av tillverkningsrätten tillkärntekniska utrustningar som sker utanför avvalutainlänning ( i domicilierad) bör även denomfattas av kärntekniklagens tillståndsregler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upplåtelsen avtillverkningsrätten till kärntekniska utrustningar utanförvår gräns.
mot · GG02N55 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:238 Ändringar i minerallagen m.m. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar i minerallagen(1991:45). Det föreslås att kravet på lämplighet för att fåbearbetningskoncession tas bort utom för förvärv avkoncession från koncessionshavaren och för koncession förutvinning av olja och gas. Vidare föreslås attkronoandelsinstitutet avvecklas och attbearbetningskoncession skall meddelas för femton år.Syftet med dessa ändringar är att de tillsammans skall bidratill att skapa bättre generella förutsättningar förprospektering och gruvdrift i landet. Vidare föreslås att skyddet för nationalparker, obrutnafjällområden och naturreservat ytterligare stärks genomändrade regler för prospektering och gruvdrift inom sådanaområden. Det föreslås slutligen att möjligheten i lagen (1985:620)om vissa torvfyndigheter för staten att i meddeladekoncessioner för energitorv föreskriva omproduktionsavgifter m.m. tas bort. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Allmänna synpunkterJag motsätter mig förslaget om vissa ändringar iminerallagen, och föreslår att den nuvarande ordningenbibehålls, då den är till fyllest. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i minerallagen.
mot · GG02N56 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:238 Ändringar i minerallagen m.m. För att uppnå de av statsmakterna eftersträvademineralpolitiska målen skall en minerallagstiftning i störstamöjliga utsträckning stimulera till ett effektivtefterforskande och utvinnande av landetsmineralfyndigheter.Förutsättningar för bearbetningskoncessionEnligt 4 kap 2 § minerallagen krävs för enbearbetningskoncessionatt en fyndighet som sannolikt kantillgodogöras ekonomiskt har blivit påträffad,att sökanden är lämplig att bearbeta fyndigheten samt att fyndighetens belägenhet och art inte gör detolämpligt att sökanden får den begärda koncessionen.Kraven som uppställts i bestämmelsen tillämpas avrespektive bergmästare vid handläggningen av ansökningarom bearbetningskoncessioner. För att kunna visa förbergmästaren att en fyndighet påträffats som sannoliktekonomiskt kan tillgodogöras ,erfordras alltid fyndighetsbevis i enlighet med deföreskrifter som SGU gemensamt med bergsstatenutarbetat. Denna bevisning omfattar bland annatborresultat. Att ta fram denna bevisning för att sökabearbetningskoncession kostar miljontals kronor.Det kan därför anses uteslutet att någon som inte hartekniska och ekonomiska förutsättningar för att exploateraen fyndighet skulle kunna uppfylla kravet påfyndighetsredovisning.Koncessionens giltighetstidMot bakgrund av ovanstående förefaller propositionensförslag om en giltighetstid vara alltför kort. SGUföreslår också i sitt remissyttrande att giltighetstiden för enbearbetningskoncession sätts till 25 år.Det förtjänar också uppmärksammas att i t.ex. de treviktigaste kanadensiska provinserna samt ärkoncessionstiden , på , i 50 årmedan i och de flesta europeiska ländernakoncessionerna är tidsobegränsade.En allt för restriktiv lagstiftning i jämförelse med dessaländer kommer definitivt att verka hämmande på utländskagruvintressenter och deras investeringsvilja. Men även desvenska gruvföretagen kan frestas välja utländskafyndigheter om villkoren i är oförmånliga.Med tanke på hur viktig gruvnäringen är i Sverigeföreslår jag att giltighetstiden för bearbetningkoncessioneranpassas till mer internationellt jämförbar längd och därförsätts till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att bearbetningskoncessionmeddelas om inte sökanden begär .
mot · GG02N59 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:238 Ändringar i minerallagen m.m. UndersökningstillståndRegeringens proposition till ändringar i minerallagenkommer efterlängtat. Det är positivt att kravet på''kronoandel'' tas bort. Det har uppfattats som enbeskattning av gruvnäringen.Bearbetningskoncessionens förlängning till fråntidigare endast är en riktig viljeinriktning. Med tankepå de kostnadskrävande insatserna för att starta upp och fålönsamhet är det viktigt att operatören känner stöd iverksamheten. En känsla av osäker framtid kan riskerakraftfulla satsningar på fortsatt gruvnäring i landet.Angående undersökningstillståndet vill jag föreslåborttagande av karenstiden. Med nuvarande lagstiftning gessmå möjligheter att överskrida giltighetstiden för ettundersökningstillstånd. inträder enkarenstid för den förre tillståndshavaren. Dock inteför konkurrenter. Detta innebär att andra sökande fårförtur till ett undersökningsområde.Jag anser att grundtanken är bra --undersökningstillstånd skall utnyttjas och arbeten inomdessa skall bedrivas effektivt. Det kan dock inträffa, trotsintensiva arbeten, att mer tid behövs för att undersöka enmineralisering eller ett intressant område. Om innehavarendå kan påvisa att arbeten fortfarande pågår och orsakendärtill är förenlig med företagande, skall ytterligareförlängning kunna medgivas utan karenstid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ettborttagande av karenstiden efter tio årsundersökningstillstånd.
mot · GG02N60 · 1993-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:239 Ombildning av till aktiebolag, m.m. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att Statens provningsanstaltombildas till aktiebolag . försverksamheten vid Typgodkännandekontor övertill det nya aktiebolaget. Staten föreslås bli den enda ägareni aktiebolaget, som skall erbjuda näringsliv, myndigheteroch organisationer tjänster inom områdena tekniskutvärdering, provning, certifiering, godkännande ochmätteknik, undersökningar av material, konstruktioner ochsystem och därmed förenad forskning och utveckling samtrådgivning.Allmänna synpunkterStatens provningsanstalt är en väl fungerandeorganisation som inte bör bolagiseras. Jag motsätter migförslaget. kännetecknas av ettändringsvansinne till skada för samhället och den enskildemedborgaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:239.
mot · GG02Sf30 · 1993-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:193 Sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att registerhanteringen inomden allmänna sjukförsäkringen på lokal nivå lagregleras.Lagförslaget innebär att ett sjukförsäkringsregister får förasmed hjälp av automatisk databehandling (ADB) för varjelokalkontors verksamhetsområde inom den allmännaförsäkringskasseorganisationen. Registren får i första hand användas avförsäkringskassorna som ett stöd vid handläggningen avsjukpenningärenden och vissa andra sjukförsäkrings- ochsjuklöneärenden samt för försäkringskassornasrehabiliteringsverksamhet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Registren skall också få användas förtillsyn, uppföljning och utvärdering av försäkringskassornasverksamhet och för att framställa statistik över denverksamheten.Ett lokalkontors sjukförsäkringsregister skall i huvudsakbara få innehålla uppgifter om försäkrade som genominskrivning hör till lokalkontoret.Försäkringskassan är registeransvarig för det eller desjukförsäkringsregister som förs inom försäkringskassansområde. I den föreslagna lagen anges vilka uppgifter somfår tas in i ett register. Förutom den försäkrades namn,personnummer och adress får ett register innehålla ettflertal andra uppgifter om den försäkrade. Dessa uppgifterskall vara mycket kortfattade. Uppgift om diagnos ochsjukdomsorsak får inte registreras.Lagförslaget innehåller bestämmelser till skydd för denenskildes integritet. Bl.a. föreslås att endast det lokalkontorsom för registret skall få ha terminalåtkomst till registret.Vidare upptar lagförslaget bestämmelser om utlämnande avuppgifter på ADB-medium, sökbegrepp,informationsskyldighet för den registeransvarigaförsäkringskassan samt gallring av uppgifter ur registret.Lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmännaförsäkringskassorna föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Allmänna synpunkterMånga delar bedömningen att det finns behov av attinrätta lokala sjukförsäkringsregister.Jag är emellertid motståndare till detta av flera skäl. Ettär kostnadsaspekterna, ett annat ärsysselsättningsaspekterna och ett tredje är stor tveksamhetrörande sekretessfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjukförsäkringsregister hos deallmänna försäkringskassorna.