mot · GG02U246 · 1993-01-26 00:00:00 — Forskningsrapporter slår larm om växthusgasernasskadliga effekt på miljön. Det handlar om utsläpp avkoldioxid, freoner, haloner m fl s k växthusgaser, och dethandlar om olika skador.En gradering av olika utsläpps farlighet är svår att göra.Det kan dock konstateras att de allt för stora utsläppen av ioch för sig nyttig koldioxid kommer att ge upphov till englobal uppvärmning av jordens atmosfär som får mycketsvåra och delvis svåröverskådliga effekter. Processen blirinte lätt att hejda. Det är människornas bekvämlighet medkrav på komfortabla transportmöjligheter, uppvärmning avstora bostäder och lokaler och den energiintensivaindustriella processen som skapar behovet av ökadförbränning och därmed höga koldioxidutsläpp. Dessutom,bara att försöka bibehålla utsläppen på nuvarande nivå tersig som en mycket svår uppgift. Under något sekel framåtkommer jordens befolkning att fördubblas och av mångaskäl önskar vi att även befolkning skall närmasig I-ländernas genomsnittliga levnadsstandard. Ennågorlunda gynnsam utveckling av världsekonomin lederemellertid, om inget särskilt görs för att hejda utsläppen, kraftig acceleration av de årliga utsläppen avväxthusgaser. cirkulerar av jordens kolförråd iatmosfären. På något sekels sikt kan vi genom förbränningmångdubbla atmosfärens koldioxidhalt. Allt kol som eldasstannar dock inte i atmosfären. Processerna förnedblandning i världshaven sätter eventuellt en övre gränsför luftens koldioxidhalt vid sex gånger den förindustriellanivån. Utan motåtgärder kommer nivån att vara fördubbladi jämförelse med den förindustriella nivån om knappt 40 år.Eftersom uppvärmningen av världshaven medför entidsfördröjning kommer klimateffekten avdenna fördubbling att få fullt genomslag i mitten av nästasekel. Klimateffekterna av denna utveckling är osäkra.Osäkerheten gäller inte den direkta drivhuseffekten utan deindirekta effekterna som denna ger upphov till, t exklimatpåverkan på grund av förändrad molnighet ochsnötäckning. Ett försök att ge ''vetenskapens'' bästanuvarande ståndpunkt i denna fråga har genomförts i FNsregi i en expertpanel (IPCC 1990), ett arbete som inbegripitnärmare 500 forskare under ledning av professor . Panelen uppskattar somcentralvärde att en fördubbling av koldioxidhalten innebären temperaturökning på . Osäkerhetsintervalletanges till 1,5--4,. På skulle dettainnebära att medeltemperaturen på jorden höjs med 10grader.2 graders uppvärmning innebär att jordens atmosfär fåren medeltemperatur som människorna aldrig upplevt. Engrad över inträffade senast . För atthitta fem grader över den nuvarande temperaturen får mansöka sig flera tiotals miljoner år bakåt i tiden. Den gradvisauppvärmningen kommer att få stora konsekvenser påmånga områden. Ekologiska system kommer att kollapsa,till att börja med kommer troligen vattnet i haven att sjunkapå grund av att glaciärerna i troligen växer till viden mindre temperturökning med åtföljande störremolnbildning. Något senare i utvecklingen kommerhavsvattennivvån att stiga och ändra förutsättningarna förmänniskornas boende på flera håll i världen. Det finnsegentligen ingen reningsteknik som eliminerarkoldioxidutsläppen. Därför måste den viktigaste insatsenför att minska jordens uppvärmning vara att minskaförbränningen och därmed koldioxidutsläppen. En viktigåtgärd som måste vidtas är att skapa ''kolsänkor''.Mycket kol binds i haven och mycket i växtlivet på landframförallt i skogen. Ett sätt att hindra den globalauppvärmningen är att öka beskogningen av jorden.Åtgärder för att öka virkesförråden (beskogningen) kantänkas bidra till ökad absorption under tjugo till hundra år.Trots att detta tidsperspektiv är kortare än det vi måsteanlägga på växthusproblemet som helhet är det ur andraaspekter mycket långt. Det är fullt tillräckligt för att varaintressant som möjlighet att vinna tid i väntan på tekniskalösningar som till rimlig kostnad kan minska energi- ochtransportsystemens koldioxidutsläpp.De tropiska regnskogarna innehåller drygt hälften avvärldens skogsbundna kolförråd. Med nuvarandeavverknignstakt kommer detta att vara tömt på drygt 70 år.Det är i och för sig knappast förvånande att de tropiskaländerna genomgår en avskogning liknande den som hargenomförts i de tempererade länderna. Avskogningen äremellertid ändå till stor del en misshushållning, orsakad avmarknadens och i synnerhet politikernas misslyckande.Träd som växer utgör reningsverk som tar hand omkoldioxid med flera luftföroreningar. Det är viktigt attluftföroreningarna minimeras genom mindre utsläpp mendet är också viktigt att med sitt storaskogskunnande tar ett större ansvar för skogsutvecklingen iu-länderna. Den normbildning med krav på återbeskogningsom finns i måste även bibringas människor ochregeringar i , och återbeskogning av de skövladeområdena i dessa länder är en del av ansvar.Vårt ansvar för miljö och rättvisa talar för att ett globaltaktionsprogram i växthusfrågan bör tas fram. harett omfattande skogskunnande, förvärvat genomårhundradens skogsbruk men även förvärvat genom fleramer eller mindre framgångsrika skogsprogram i olika . har funnits med i skogsprojekt i ,, , , med fler länder.Sverige måste mer aktivt engageras sig i bistånd tillskogsprojekt i . Det krävs för dessa ländersmöjlighet att ge människorna en chans till ett hyggligt livoch det krävs med tanke på den expolisionsartadeförhöjningen av koldioxidhalten i atmosfären. Enåterbeskogning av de områden där öknarna breder utsig är en utmaning och ett ansvar för och densvenska skogsnäringen. En större del av den svenska u-landsbiståndet bör därför kanaliseras till återbeskogning avskövlade området i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsvård och återbeskogningsärskilt i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till utbildning och forskningi skogsfrågor i .