mot · GG02A450 · 1993-01-26 00:00:00 — (Statens myndighet förglesbygdsutveckling) har under det senaste åretuppmärksammat en rad områden där olika förändringar gereffekter som påverkar förhållandena i glesbygd ochlandsbygd. Det gäller skolor, bibliotek, ,vägfrågor m m. Vi skall i korthet redovisa en del av dessaproblem som har stor betydelse för glesbygd och landsbygd.Vi tror inte att det finns något politiskt parti som inteställer sig bakom parollen ''Hela skall leva''. Sålångt är enigheten total mellan olika politiska partier. Närdet däremot gäller konkreta ställningstaganden så visar sigoenigheten.För att glesbygden inte skall utarmas så är ettminimikrav att viktiga servicefunktioner som bl a skola,kultur, kommunikationer, handel inte försvinner.SkolorGlesbygdsmyndigheten sände --oktober l992 ut en enkät till i stort sett samtliga kommuneri där dessa tillfrågades om det inför budgetåretl993/94 var aktuellt med nedläggning av låg- ochmellanstadieskolor i kommunen. 275 kommuner harbesvarat enkäten.Sammantaget är det 107 skolor i dessa kommuner somhotas av nedläggning eller där beslut redan har tagits omnedläggning. Ytterligare 12 skolor tillkommer som ej exaktkan redovisas eftersom berörda kommuner valt att inteuppge vilka skolor det gäller.Av de 107 skolorna ligger 96 st. i områden som kandefinieras som landsbygd enl. definition(landsbygd är områden utanför större tätort med mer än 3000 inv.). 70 skolor ligger inom glesbygdsområden samt llskolor i omedelbar närhet av glesbygdsområdet.Det är glesbygden som drabbas kraftigt därför att 65procent av alla hotade skolor är belägna i glesbygden. Detvärsta är tydligen också att man ute i kommunerna baratar halva besparingen i årets budgetarbete, vilket då skulleinnebära en ny våg av nedläggningar nästa höst.För att nämna några exempel från så handlardet om följande skolor som är hotade: Ygs skola,, , Lillkärra skola,Växsjö skola, Annefors skola och Undersviksskolan.I handlar det om bl a Östbyskolan,Frånöskolan, Vallenskolan, skola.I är följande skolor aktuella; Hastebyskolan,Annebergsskolan, Mellbyskolan för att nämna några.Det är ett riksintresse att tillgången till utbildning inteförsvåras i vissa delar av vårt land. Det är oacceptabelt attskolor skall läggas ner av besparingsskäl.BibliotekGlesbygdsmyndigheten har gjort en telefonintervju medvarje kommuns bibliotekschef. Syftet bakom denna aktionvar att få fram om biblioteken, filialer och bokbussar ärhotade av indragningar och nedläggningar som kan leda tillförsämrad service för människorna i glesbygden.Om vi koncentrerar oss på de sju skogslänen somtillsammans har 84 kommuner så visar det sig attbiblioteksverksamheten i 21 kommuner hotas avnedläggning eller redan blivit föremål förbeslutsnedläggning. I handlar det om 13 filialer.I ev. 2 filialer. drar in 1 bokbuss.Sammantaget för skogslänen är det 24 filialer som hotas avnedläggning eller där beslut redan har tagits omnedläggning.Besparingar som medel för att strypa kulturen i glesbygdborde vara främmande för ett högt utvecklat land somSverige. Om inte regering och riksdag kan anslå de pengarsom krävs för att bibehålla biblioteksfilialer och bokbussarsom nu skall läggas ner eller planeras att läggas ner iglesbygden så borde man häva det kommunalaskattestoppet.Svensk bilprovningI en utredning som gjorts angående AB SvenskBilprovning så föreslås att dess monopolställning skallavskaffas.Det i sin tur innebär bl. a. hårdare lönsamhetskrav somi sin tur drabbar glesbygd och till viss del landsbygd.Tillgången på besiktningsservice i glesbygd kan komma attförsämras.Redan idag finns det ett trettiotal stationer som inteuppfyller AB avkastningskrav. Läggsdessa ner efter det att monopolet upphör kommer 22 av 57bilprovningsstationer i de sju skogslänen att försvinna.Enligt SBP:s egna beräkningar kommer man att behövahöja avgiften till för besiktning på stationer iglesbygd för att nå avkastningskraven. Detta äroacceptabelt.En lösning som borde prövas för att behållabesiktningsservicen i glesbygd och kanske också kunnautveckla den vore att låta vanliga verkstäder i glesbygd fåtillstånd att utföra bilbesiktning.BensinskattDen senaste bensinskattehöjningen slår hårt motglesbygden. Det är så att sådana kostnadsökningar slår hårtmot boende och företagande i glesbygd där avstånden ärlånga och tillgången till kollektivtrafik är begränsad.Enligt vår mening är det viktigt att en regionaltdifferentierad drivmedelsskatt införs.VägarDet är ingen överdrift att påstå att skogslänens vägarföröds. Det sammanlagda behovet av omedelbara åtgärderi skogslänen belöper sig till 13 miljarder kronor.Alla vet att effekterna av hårt nedslitna vägar blirmycket omfattande driftskostnader.Orsaken till att det ser ut så här är enligt utifrån sin begränsade kassa inte har råd att åtgärda denedgångna och kostnadskrävande norrländska vägarna. Istället väljer man att upprätthålla en hyfsad nivå i södraSverige. I första hand prioriteras åtgärder som upprätthållerstandarden på vägnätet och i andra hand skall man vidtaåtgärder som återställer förslitna delar av vägnätet till enacceptabel standard.Gunnel vid högskolan i harstuderat samhällsekonomisk lönsamhet avväginvesteringar. Hennes allmänna slutsatser blir attgrusvägar som är i så dåligt skick att den genomsnittligahastigheten ligger runt och ännu lägre vidtjällossning har väldigt höga transportkostnader per fordon(dvs lång restid, obekvämlighet och höga slitagekostnader).Genom att bygga om sådana vägar kantransportkostnaderna sänkas så ansenligt att det redan viden trafikmängd på drygt 200 fordon är lönsamt attbygga ny väg.Det är samhällsekonomiskt riktigt att öka anslagen förinvesteringar i det hårt nedslitna vägnätet. Vi har i ensärskild partimotion begärt att väganslagen i första handskall användas för befintligt vägnät. Det finns också ettprogram för varje skogslän när det gäller vägarna som nubör ges de medel som krävs för att få igång dessa projekt.Bolagisering och avregleringProcessen med bolagiseringen och avregleringen avverksamhet hos , Posten och SJ inleddes av denförra regeringen och fullföljs nu med full kraft av densittande regeringen. Privatisering av delar av verksamhetenpågår vilket medför minskade möjlighet att påverkaglesbygdens villkor med politiska beslut. Försämring avservice och avskedanden av statligt anställd personaldrabbar glesbygden hårt. Centralisering avpostsorteringsterminaler, nedläggning av postkontor ärnågra exempel som drabbar glesbygden.Konsekvenserna för den regionala balansen avbolagisering, avreglering och åtstramning borde utredasinnan de nämnda åtgärderna förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förhindra enytterligare utarmning av de sju skogslänen och i synnerhetglesbygden.