mot · GG02Ub105 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Regeringen understryker i propositionen bl.a. behovetav en förstärkt forskning kring ochföreslår i detta syfte att tilldelas 3 mkrför koncentrerade insatser avseende studier av Östeuropa.Vi delar regeringens uppfattning att ökadeforskningsinsatser kring ärmotiverade från utrikes- och säkerhetspolitiskautgångspunkter. De snabba och delvis dramatiskaförändringarna i vår närhet ställer förvisso särskilda krav påkunskapsuppbyggnad inom detta angelägna område.Däremot finner vi anledning att ifrågasätta attregeringen valt att koncentrera insatserna till ett endauniversitet. Vår tveksamhet till denna ensidiga satsningbygger på vetskapen att kvalificerad forskning omÖsteuropa bedrivs vid flera universitet. Särskiltanmärkningsvärt är att regeringen inte närmare motiverarvarför just ett universitet ensamt skall komma i åtnjutandeav forskningsresurser på ett område som skapat ett såomfattande engagemang på flera andra håll.När nu de för forskning tidigare svåråtkomligaöstländerna öppnas för bl.a. svenska forskare är det viktigtatt koncentrera satsningarna på redan befintlig expertis ochredan existerande nätverk. Detta är särskilt viktigt då detfinns behov av en snabb expansion av ett tidigare eftersattforskningsområde.Vid Lunds Universitet bedrivs kvalificeradforskning inom det aktuella området och de östeuropeiskakontakterna är väletablerade. Ett flertal kvalificeradeforskare vid den samhällsvetenskapliga fakulteten i Lundbedriver forskning om demokratiseringsprocesserna iÖsteuropa och den därmed sammanhängande övergångentill fri marknadsekonomi. Forskare vid bl.a. ekonomisk-historiska institutionen, forskningspolitiska institutet,företagsekonomiska institutionen, institutionen förhandelsrätt, och ekonomiskgeografi, ADB-institutionen, nationalekonomiskainstitutionen och statsvetenskapliga institutionen haromfattande kontakter med och ingår i nätverkmed forskare vid andra europeiska universitet.Aktuella forskningsområden är bl.a.befolkningsekonomi, internationell ekonomi, industriellekonomi, arbetsmarknadsekonomi, rättsekonomi,utvecklingsekonomi, forskningspolitik, befolkningsfrågor,miljöfrågor, internationell organisation, internationelltsamarbete och internationell politik.Den samhällsvetenskapliga forskningen bedrivs också inära samarbete med forskare vid andra fakulteter. Somexempel kan nämnas områdena internationell politik sombedrivs vid statsvetenskapliga institutionen och freds- ochkonfliktforskningen vid historiska institutionen. Inomsistnämnda institution har inom ramen för den 1975inrättade rådsprofessuren i empirisk konfliktforskningbedrivits en för svenska förhållanden omfattande forskningi östeuropeisk historia. Till denna verksamhet kan räknastre större forskningsprojekt, om europeiskagränskonflikter, etnisk och social konflikt (båda stödda avRiksbanksfonden) samt ett projekt som gällt de europeiskanationalstaternas kris. Inom ramen för denna mer än tvådecennier långa forskningsverksamhet har byggts upp envärdefull samtidshistorisk kompetens som innefattar flerasynnerligen väl kvalificerade forskare.Miljöområdet är ett annat flervetenskapligt område sominnefattar såväl samhällsvetenskap som teknik och ekonomi(jfr t.ex. miljöekonomi). I detta sammanhang bör också detnyinrättade -- Arbetsvetenskapligt Centrum vidLunds Universitet -- nämnas. är ett regionalt organför flervetenskapligt forskningssamarbete framförallt inomområdena medicin, teknik, samhällsvetenskap ochhumaniora. I ACLUs forskarkollegium ingår ett 250-talforskare, varav flera har kontakter med ochBaltikum.Vad gäller Östersjöproblematiken finns redan välutvecklade kontakter mellan och /,samt i en vidare omfattning i nätverkstriangeln ----i samverkan med de östeuropeiskaländerna.Det är synnerligen angeläget att livskraftiga och delvisunika forskarmiljöer som beskrivits ovan kan hållas vid livoch vidareutvecklas och att en satsning på den viktigaöststatsforskningen sker på områden där förutsättningarna,som bl.a. i , är goda. Vi finner det mot dennabakgrund rimligt att medel för öststatsforskning fördelas påflera universitet som i likhet med har kompetens föruppgiften. Ett alternativ är givetvis att forskningsmedel förändamålet ställs till förfogande centralt, så att intresseradeoch kvalificerade forskare kan söka i likvärdig konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av forskningsmedelför öststatsforskning.