mot · GG02N432 · 1993-01-26 00:00:00 — Energisektorn måste bli miljöanpassadI enlighet med krav om att samhället skabli bärkraftigt, dvs. ekologiskt anpassat, menar vi attenergisektorn måste ställas om. Istället för kärnkraft vilkassäkerhetsproblem inte är lösta och fossila bränslen vilkasanvändning hotar vår natur och vårt klimat måsteeffektivare energianvändning premieras och förnyelsebaraenergikällor brukas.I denna motion tar vi upp energieffektivisering,energisparande och förnyelsebara energikällor. I en annanenergimotion tar vi upp kärnkraftsavvecklingen. Omenergipolitiken i stort hänvisar vi till partimotion om energifrån januari 1992:K410.Forskningsfrågor tar vi i huvudsak upp i samband medforskningspropositionen.Avsnitt AEnergisparande och effektiviseringEnergisparande och ökad energieffektivitet kan på tio årminska det svenska behovet av energi med minst 80 TWh.Detta är den post i landets energibalans som är viktigast attutveckla och den som kan utvecklas mest. Jämte vindkrafts-och biobränsleutveckling är detta det som vi måste satsamest på.Fig 1. (Energiläget 1992 )Fig 1 visar att svensk energikonsumtion inte minskar.Det måste betraktas som ett misslyckande för svenskenergipolitik. Om man dessutom räknar på det sätt som ärinternationellt mest accepterat blir det en kraftig ökningeftersom kärnkraftens energiinnehåll värderas högre.Energiaktörer har teoretiskt och praktiskt visat hur manmed modern energiteknik kan göra stora spar- ocheffektivitetsvinster. Det som krävs är en genomtänkt ochmålmedveten satsning på detta område. Regeringen bör tadetta ansvar och upprätta en nationellenergieffektivitetsplan.Energisparande måste särskiljas frånenergieffektivisering. Energisparande betyder att managerar och planerar på ett sådant sätt att behovet av energisjunker.Energisparande åtgärder är t.ex. att man sänkerinomhustemperaturen en aning, att man inte låter el-värmen stå på i fritidshuset, att man samåker med granneneller tar bussen istället för sin bil, att man kör sin bil litelångsammare än vanligt, att stadsplaneraren lägger bostads-och arbetsplatsområden i goda kollektivtrafiklägen. Dvs förändrar sitt behov av energi.Energieffektivisering är att byta ut gamla fönster mothögisolerande, moderna fönster, att industrin inför nyteknik som endast kräver en bråkdel av energin mot vad dengamla tekniken krävde, att bilindustrin gör motorer ochbilar som drar mindre med bränsle per mil, att byta ut gamlaglödlampor till lågenergilampor, att använda kylskåp somendast drar en femtedel så mycket energi som dagens, osv.Det vill säga man tillfredsställer sitt behov av energi på ettenergisnålare sätt.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslagtill hur energieffektivisering och energisparande skautvecklas.Kraftöverföringsnätet bör moderniserasFör att effektivisera redan befintlig energi föreslår vi attVattenfall tilldelas medel för en uppgradering avkraftöverföringsnätet bl.a. genom en tidigareläggning avutbytesprogram som förbättrar verkningsgraden ochminskar förlusterna. Vi föreslår /94.En uppgradering av små vattenkraftverk för att höjaverkningsgraden utan ökad miljöbelastning är också möjlig.Den ökade produktionen motsvarar en kärnreaktor eller 3. Vi föreslår 100 miljoner för /94.Energiaspekter vid byggandeKraven vid nyproduktion av lokaler är högtställda i byggnormer och lånevillkor vad gäller isolering ochtäthet. Men vad som saknas är en helhetssyn och ettekologiskt tänkande som minimerar energiåtgången i allaled från byggmaterialtillverkning och byggande, tillanvändning och drift. Ett systemtänkande där man t.ex.nyttiggör och återanvänder solvärme i många former. Därsolvärmen till stor del kan stå för uppvärmningen av lokaler.Regeringen bör ta fram förslag till sådan energiminimering.Goda idéer har tagits fram men har en tendens att inte nåut i stor skala. Det beror på att landet översvämmas av billigel vilket gör att många energiproducenter ochenergidistributörer visar föga intresse för förslag somminskar energikonsumtionen -- dvs. deras marknad.NUTEK m.fl. visade t.ex. hur nya moderna fönsterradikalt sänkte energiförlusterna i uppvärmda lokaler.Dessa och andra goda resultat har haft alldeles för litengenomslagskraft på marknaden.Samhället måste aktivt gå in och stödja dylika projekt,via skatter, lagstiftning och FoU-verksamhet.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om energiminimering vidbyggande och boende.Industrin måste stimuleras att minska energiåtgångenRegeringen sänkte energiskatterna förindustrin. Energiintensiv industri premieras. Det är urmiljösynvinkel oacceptabelt och motverkar nödvändigmodernisering och omstrukturering av industrin.Vänsterpartiet kräver att skattesystemet successivt görsom så att investeringar som minskar industrinsenergikonsumtion gynnas. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Samhällets stöd till energiforskning bör öka och kopplasstarkare till att minska energikonsumtionen inom bl.a.industrin.Hushållen och servicesektorn måste minska sinenergiförbrukningUr hyreskontrakt: ''I hyran ingår kostnad för el-uppvärmning av fordon vid parkeringsplatsen.'' Detinnebär att bilägaren kan låta värmen stå runtåret om utan några merkostnader.Detta är ett typiskt exempel på hur det inte borde vara.Många konsumenter inom bostads- och servicesektornupplever inte energikostnaderna alls eller som så låga attdet inte ens är något att reflektera över.Många har föga aning om vad elapparatur, belysning,varmvatten drar i energi. Det behövs en lagstiftning medkrav på konsumentupplysning om energiåtgång för olikaprodukter.Det behövs högre energipriser som gör konsumenternamer kostnadsmedvetna. föreslår iekonomimotion höjt elpris.Det behövs forskning om hur energikonsumtionen skaminska inom bostads- och servicesektorn -- inte bara renttekniskt utan även om hur vi beter oss med avseende påenergiaspekter.Vi vill i detta sammanhang åter resa kravet påobligatorisk, energirådgivning som stöds avbåde stat och kommun. Den bör av effektivitetsskäl stå frifrån energiproducenter och säljare.TransportsektornTransportsektorn är den sektor av samhället somuppvisar den sämsta bilden i landets energibalans.Energikonsumtionen ökar inom tranportsektorn och tillmer än är det fortfarande fossila energislag somanvänds. Även detta måste betecknas som ett stortmisslyckande för svensk energipolitik.Framförallt är det vägtrafiken som står för ökningen avenergiförbrukningen. Energiåtgången måste minska inomtransportsektorn. Detta måste åstadkommas genom enkombination av en rad åtgärder. Regeringens höjning avbensinskatten var bra men det räcker inte. Den energi somkommer att förbrukas måste också till allt större del varaförnyelsebar. Vi delar uppfattning att det förSveriges del främst är alkoholer som kommer att ersätta defossila bränslena.Åtgärder:Omläggning av transportsektorn så att mertransporter kan ske med kollektiva och energisnålatransportslag, såsom järnväg.Företagens just-in-time-transporter måste minska eftersom de inneburit en kraftigstegring av transportbehovet.Stadsplaneringen måstebl.a. utgå från att transportbehovet minimeras.Skattelagstiftningen ska gynna låg energiförbrukning vidtransporter, t.ex. kan all skatt på vägtrafik läggas pådrivmedlet.Skattelagstiftningen ska baseras på olikadrivmedels belastning på miljön, vilket innebär att t.ex.alkoholbränslen skattebefrias.Kommunerna bör varaaktiva, t.ex. genom att använda miljövänliga drivmedel ochsprida information etc.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om energiminimeringsåtgärder inomtransportsektorn.Avsnitt BPåskynda utvecklingen av de förnyelsebara energislagenDen energi vi måste förbruka ska i allt större gradproduceras från förnyelsebara energikällor. För Sverigesdel innebär det en högre förbrukning av biobränslen,vindkraft och solenergi. tillkommer förmodligenandra miljövänliga energislag.Storskalig användning och kommersiella genombrott ärnu nära i tiden för ett flertal förnyelsebara energislag.Samhället bör på olika sätt påskynda dessa genombrott.Vänsterpartiet vill bl.a. anslå utöverregeringens förslag på utvecklingen av biobränslen,vindkraft och solenergi. Förslagen kommer att preciseras isamband med att regeringen lägger framforskningspropositionen i februari 1993.Regeringen bör ges i uppdrag att snabbutreda vad somnu ska göras för att få till stånd serie- och massproduktionmed utnyttjande av förnyelsebara energikällor.Man kan t.ex. tänka sig lagförslag om att nybyggdalokaler åtminstone till en del ska använda sig avförnyelsebara energislag i sin energiförsörjning. Det skullege t.ex. solenergiindustrin en fast marknad.BiobränslenBiobränslen är en energikälla som har litenmiljöpåverkan men flera andra positiva effekter.Biobränslen kan användas till elproduktion,värmeproduktion och drivmedelsframställning. Mångaolika grödor är aktuella beroende på vad de specifikt skaanvändas till. Delar av den mark som ej behövs tilllivsmedelsproduktion kan användas till energiproduktion.Biobränslen ger , men kan ge ytterligare 80TWh.Jordbruksmark som ställs om till energigrödor utgörockså ur naturvårdssynvinkel en stor förbättring eftersombl.a. fler arter av både växter och djur kan samsas medenergigrödan. Det är också enkelt att ställa om marken tilllivsmedelsproduktion vid behov.En stor del av de framtida biobränslena kommer attproduceras på skogsmark. Åtminstone 20mer kantas ut från skogen utan att utarma markerna. Detta gällersärskilt om man kan hitta lämpliga metoder att återföraaskan till skogsmarken.Biobränslen har stor regional betydelse och skallutvecklas och brukas nära sina produktionsområden.Energiskogar ska även utnyttjas i områden där risk förläckage av näringssalt föreligger, t.ex. runt Laholmsbukten.Biobränsleanläggningar, som t.ex. den i , visar påframtidsutvecklingen.Råvaror som är aktuella är framför allt trädbränsle, spillfrån skogsindustri, energiskog och diverse andra grödorsåsom halm, rörflen, lucern, vass m.m.Energigrödor har också en stor utvecklingspotentialeftersom man kan få fram grödor som binder en större delav solljusets energi -- endast en procent. Tack vare bl.a.genetiska metoder är det troligt att vi kommeratt få se helt andra varianter av energigrödor.Vid utvecklingen av biobränsleproduktion ska visamarbeta med där vi i gemensamma projektkan arbeta för att ställa om energiproduktiontill miljövänligare och energieffektivare alternativ, t.ex.modern biobränsleproduktion.Vänsterpartiet menar att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till en målmedveten plan för ökadanvändning av biobränslen.VindkraftVindkraften har två stora fördelar, den är förnyelsebaroch har ringa effekt på miljön. Dess nackdelar är att denhar en viss inverkan på landskapsbilden och avger ett visstbuller. Båda effekterna är försumbara jämfört med t.ex.synen av och ljudet från våra vägar, järnvägar ochkraftledningsgator som skär sönder landskapen.Medelstora anläggningar, som de danska, tycks vara delönsammaste. Hos oss bör de placeras bl.a. utanför de södrakusterna. På land kan man tänka sig placeringar i redanstörda miljöer, runt vägar och i kraftledningsgator. ärvindkraftens andel av energiproduktionen så gott somobefintlig.Vi instämmer helt i den statliga vindkraftsutredningensförslag och kräver en utvecklingsplan för vindkraften medmålet att vindkraften ska ge år 2010.SolenergiSolenergi i olika former har utvecklats mycket men detfinns fortfarande kvar en stor utvecklingspotential, bl.a. pålagringssidan. Solenergin ger inga utsläpp, men kräver storaytor. Möjligheten att utnyttja solenergin ska beaktas vidom- och nybyggnation av alla typer av lokaler.Inga nya lokaler ska tillåtas att byggas utan attmöjligheterna att energisystemet till en del ska bygga påsolenergi utreds.Särskilt tekniken att producera el direkt av solenergi böruppmärksammas.Även projekt där solenergi byggs in i fjärrvärmenätenbör stödjas. Den planerade fjärrvärmeanläggning iNynäshamn där man ska basera en stor del av produktionenpå solenergi måste betraktas som mycket intressant.Riksdagen bör av regeringen kräva en utvecklingsplanför solenergi med målet att solenergin ska ge minst 15 TWhår 2010.Av de som vi vill anslå utöverregeringens förslag ska anslås tillinvesteringsstöd till solenergianläggningar för budgetåret1993/94.VågenergiVågenergi är liksom vindkraften förnyelsebar och harliten inverkan på miljön. Anläggningarna är havsbaserade,bottenförankrade och flytande. De anläggs där djupet är30--150 m. Vågenergi kan rent tekniskt ge minst 5 TWhutanför och utanför . Vågenergi kanenligt vår bedömning ge i inom entioårsperiod.Sverige och bör inleda ett samarbetsprojekt omvågenergi.Vi kan se möjligheten av kombinerade havsanläggningardär vind-, våg-, solenergi och akvaprodukter (fisk, skaldjur,osv.) framställs, ty det är samma geografiska områden somär intressanta för de olika produkterna.Riksdagen bör begära att regeringen tar initiativ till ettsamarbetsprojekt med om utveckling av vågenergi.Kraftvärme, bränsleceller, värmepumpar m.m.Så länge vi till någon del är beroende av fossilenergi börden användas effektivt. Utveckling av kraftvärme är tyvärrett exempel på hur regeringens brist på konsekventenergipolitik hindrat utvecklingen. Om kommuner ochandra intressenter får positiva och entydiga besked kommerkraftvärmeverk att kunna bidraga med en icke oansenlig deltill landets energibalans, under en övergångsperiod.I kraftvärmeverk produceras både el och värme med enhög verkningsgrad. I kombination med fjärrvärme blir dethögeffektiva energisystem.Värmepumpstekniken har utvecklats oerhört positivtoch ger väsentliga energimängder från mångaolika källor. Det pågår fortfarande en omfattandeutbyggnad och utveckling av värmepumpstekniken, mendet är svårt att uppskatta hur mycket energi den kommer attge i framtiden.I denna del av energiplanen räknar vi också in ''nya''energiteknikers bidrag, t.ex. vätgasteknik och geotermiskenergi.Vätgastekniken bör ägnas särskild uppmärksamhet. Detär viktigt att här upprätthåller en kompetens ochberedskap för att snabbt kunna tillgodogöra sigutvecklingen inom vätgastekniken.Tyskland har inom vätgasteknik mycket intressantaprojekt på gång som noga måste följas.ÖvrigtLagstiftning som berör energimarknaden bör ses överutifrån ett miljöperspektiv, t.ex. ellagen. I denna utredningbör även effekter av den ökade internationaliseringen tasmed. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hurenergieffektivisering och energisparande skall utvecklas,2. att beslutar att till anslå till uppgradering av kraftöverföringsnätet,3. att beslutar att anslå till uppgradering av små vattenkraftverk,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energiminimering vid byggandeoch boende,15. att beslutar att skattesystemet successivtgörs om så att investeringar som minskar industrinsenergikonsumtion gynnas,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det i kommunerna skall finnaskommunal energirådgivning,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energiåtgärder inomtransportsektorn,38. att anslår utöver regeringensförslag till utveckling och stöd av biobränslen, vindkraft ochsolenergi,9. att hos regeringen begär att frågan om vadsom skall göras för att få till stånd mass- ochserieproduktion av anläggningar baserade på förnyelsebarenergi snabbutreds,10. att hos regeringen begär förslag till en planför att öka biobränsleanvändningen,11. att hos regeringen begär förslag till en planför att öka vindkraftsanvändningen med målet attvindkraften skall producera ,12. att hos regeringen begär förslag till en planför att öka solenergianvändningen med målet att solenerginskall ge ,13. att hos regeringen begär att ochNorge startar ett samarbetsprojekt kring utvecklingen avvågenergi,14. att hos regeringen begär att en utredninggörs om lagstiftning -- t.ex. ellagen -- utifrån ettmiljöperspektiv.