mot · GG02Jo647 · 1993-01-26 00:00:00 — Energiåtervinning bör jämställas medmaterialåtervinningIdag förs olika diskussioner om materialåtervinning. Enlika viktig fråga i detta sammanhang, som också relaterartill detta samt till miljöaspekterna, är energiåtervinningen.Bl.a i den kommande kretsloppspropositionen föreslårregeringen att producentansvar för avfall införes.Producentansvaret innebär att producenten av en vara kanåläggas både fysiskt och ekonomiskt ansvar för avfall somuppstår då en vara är förbrukad. Regeringen, eller denmyndighet regeringen utser, skall även få utfärda direktivöver hur varan skall återvinnas.Genom att införa producentansvar skall hänsyn tagas tillmiljö- och avfallsproblemen redan vid produktionstillfället.Återvinningsbara material premieras därmed före ickeåtervinningsbara material i produktionen av varan. Dentotala avfallsmängden skall minska och därmed detmiljöproblem som dagens avfallshantering medför.Regeringen definierar hur det slutliga fysiskaomhändertagandet skall ske. I första hand skall en varaåteranvändas. I andra hand materialåtervinnas. Itredje hand energiåtervinnas. I fjärde hand deponeras.Regeringens förslag syftar främst till att ökaåteranvändning och materialåtervinning. Energiåtervinningskall i möjligaste mån undvikas och deponering skall endastske i undantagsfall.Bland de första områden för vilket regeringen vill införaproducentansvar, är för papper och skall gälla från och med1 januari 1994.Enligt lagrådsremissen skall producenterna av papperåteranvända eller materialåtervinna av pappret iförpackningarna senast 1 januari 1997.För tidnings- och journalpapper skall återsamlassenast år 2000.I lagrådsremissen uttalas klart att det insamladereturpappret i första hand skall användas vid framställningav nytt papper -- materialåtervinnas -- och alltså inget omatt energiåtervinnas.Återvinnings-/materialåteranvändningssystemIdag finns det återvinnings-/återanvändningssystem somfungerar mycker bra. Ett exempel är det pantbaseradesystemet för insamling av aluminiumburkar, glasflaskorsamt plastflaskor. Ett annat är insamlingen avtidningspapper, journalpapper och wellpapp. För dessanämnda papperskvaliteter samlas i inefter det att det har använts. Totalt samlades 1990 in 46%av allt konsumerat papper i . Det motsvarar 900.000ton papper. Motsvarande nivå i EG är , i 34%.Cirka 35% av all världens papper samlas in.Returpappersinsamlingen väntas öka i hela världen.Konsumenternas efterfrågan på returbaseradeprodukter har ökat . En ökandekonsumtion av returfiberbaserade pappersprodukterinnebär att det är naturligt att läggaproduktionen av massa och papper till . Rationellproduktion av massa och papper bör ligga nära råvaran. Närråvaran i allt högre grad baseras på returfiber är det rimligtatt anta att nytillkommande massa och pappersbruk somskall använda returpapper kommer att läggas närakonsumenten, dvs nära storstadsområdena i . Desvenska bruken ligger geografiskt långt ifrån sinhuvudmarknad.Det är därför inte självklart att de skall basera sinproduktion på returfiber, utan istället producerahögkvalitativa produkter baserade på jungfrulig fiber.Virke tillhör de få råvaror som är förnyelsebara. Vi haridag ett ökande virkesförråd. Tillväxt av ny skog i Sverigeöverskrider med bred marginal de årliga avverkningarna.Det finns således inget ransoneringsskäl för att ökareturfiberanvändningen i pappersproduktionen.EnergiåtervinningEldning av fossila bränslen är ett av de största hoten motvår miljö. Den svenska energipolitiken syftar till att minskaanvändningen av miljöfarliga fossila bränslen. Vi harnyligen infört miljöskatter på bl.a fossila bränslen för attminska användningen av dessa. Istället skall biobränslengynnas. Papper är att betrakta som ett biobränsle. Omenergiåtervinning av papper ersätter eldning av fossilabränslen innebär det en miljöförbättrande åtgärd och bördärför betraktas som en positiv åtgärd.Orsakerna till att papper inte officiellt klassas sombiobränsle kan vara brist på insikt hur industrin fungerar.En är att papper kan innehålla kemikalier som tillkommitvid kokningen eller blekningen. Dessa halter är dockmycket små beroende på den miljösatsning somskogsindustrin gjort. En annan orsak är att trycksvärtaninnehåller vissa olämpliga kemikalier. Det skall dockpåpekas att trycksvärta från returpapper oftast urskiljs ochbränns vid pappersframställning. I praktiken blir det alltsåingen skillnad. Foskningsråd och länsForsknings- och tillsammans medlänsstyrelserna i respektive län tar nu initiativ tillfullskaleprojekt för askåterföring vid träeldning. Dettaprojekt anses att kompletteras med askåterföring videldning av returpapper. Askåterföring till naturen fråneldning av biobränslen kan bland annat ersätta kalkning avförsurade regioner. Genom aska tillföres även mångamineraler (kalium, fosfor m.fl) som förs bort bl.a medbiobränslen och som urlakats genom försurningen.Skulle det vid forskning eller fullskaleprojekt kunnapåvisas att eldning med returpapper kan jämställas medeldning av trä i energiåtervinningssyfte, är det viktigt attreturpappers energiåtervinning skall ges samma status ochförutsättningar som materialåtervinningen.Vidare är det synnerligen viktigt att att den svenskaindustrin själv har alternativa möjligheter att välja mellan.Om statsmakterna genom angivande av procentsatsertvingar fram returpappersinblandning utöver vad industrinfinner lönsamt, innebär det en ekonomisk belastning för enredan pressad skogsindustri. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid givna förutsättningar börenergiåtervinning av pappersprodukter jämställas medåteranvändning och materialåtervinning avpappersprodukter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skogsindustrin själv bör fåvälja förhållandet mellan inblandningen av jungfruligråvara och/eller returpappersprodukter.