ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A401 · 1993-01-26 00:00:00 — Bergslagen tillhör de områden som harvarit och alltjämt är utsatt för strukturrationaliseringarinom framför allt järn- och stålindustrin. Arbetsmarknadenär också av tradition manligt dominerad, framför allt påbruksorterna med sin tunga industri. Detta har medfört enmycket begränsad arbetsmarknad för kvinnor och därförhar framför allt unga kvinnor valt att flytta. Den hittillsförda regionalpolitiken har inte heller hejdat utflyttningen.Kvinnors rätt till utbildning och arbete i anslutning tillhemorten har aldrig formulerats som en politiskmålsättning.Den socialdemokratiska regeringen tillsatteBergslagsdelegationen, som byggde på ett under en längretid framväxt samarbete mellan 23 bergslagskommuner.Bergslagsdelegationen kunde, med hjälp av statliga medel,bl.a. stimulera utbildningsprojekt, samarbete inomhögskolan, entreprenörsutveckling, satsning påkommunikationer och samverkan mellan länsstyrelserna.Bergslagsdelegationen tillsatte bl.a. två framgångsrikaKRAFT-projekt, det ena var Kulturkraft i Bergslagen ochdet andra Kvinnokraft i Bergslagen. De båda projektensamverkade i syfte att ge ett positivare klimat för kvinnornaatt leva, bo och arbeta i Bergslagen.När den statliga Bergslagsdelegationen upphörde den 1juli 1990 beslöt bergslagskommunerna att fortsätta sittsamarbete. De kallade nu sin organisation förIntresseföreningen . En del projekt kundefortsätta med ''ärvda'' medel från Bergslagsdelegationen.Kvinnokraft lever vidare, men under mycketbegränsade ekonomiska förhållanden och saknar därförockså möjligheter till en bred verksamhet.Den stora regionalpolitiska utredningenuppmärksammade också nödvändigheten av att görasärskilda kvinnosatsningar ute i länen. Erfarenheterna fråndessa satsningar visar att samlade och riktade insatser tillkvinnor i alla åldrar också behövs för att stimulerakommunerna att arbeta med särskilda kvinnoprojekt, menockså för att synliggöra kvinnors arbetsmarknads- ochutbildningssituation.Länsstyrelserna inom Bergslagsområdet har genomolika projekt, till exempel i och , visatatt det finns kompetens att utveckla insatserna förkvinnorna. Många medelålders kvinnor har dessutom en lågutbildning och utgör nu i lågkonjunktur en stor riskgrupp.Vi anser därför att det är viktigare än någonsin attfortsätta stimulera kvinnor i Bergslagslänen att utbilda sigoch att finna nya arbetsområden då de traditionellaförsvinner.Det är därför nödvändigt att gerlänsstyrelserna i uppdrag att inom sin regionalekonomiskaram avsätta pengar för särskilda satsningar för kvinnorsutbildning och arbetsmarknad i nära samverkan med bl.a.kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av medel inomlänsstyrelsernas regionalekonomiska ram för särskildasatsningar på kvinnors utbildning och arbetsmarknad.
mot · GG02A406 · 1993-01-26 00:00:00 — kommundel till stödområde 1 I samband med ny stödområdesindelning uppstodgränsdragningsproblem som behöver åtgärdas. I åretsbudgetproposition gör regeringen inga justeringar avstödområdesindelningen. Vid fjolårets behandling avbudgetpropositionen inlämnades ett flertal motioner medkrav på uppflyttning av bl a kommun tillstödområde 1. Trots relevant argumentering gjordes ingenändring av stödområdesindelningen till fördel.Riksdagen lämnade motionerna utan bifall.Kälarne kommundel i kommun har 670innevånare. ligger från Ragundakommun samt 5 mil från centralort. är attbetrakta som kommuns yttersta glesbygdsområde.Kommundelen ligger långt från större trafikstråk som E14och Rv 86. kommundel har sin huvudsakliganäringsverksamhet inom träbearbetning. Det finns tvåstörre sågverk samt några mindre sågar. Kommundelen harstor brist på företag och sysselsättning. Den saknarförutsättningar att dra till sig turister i någon störreomfattning när kommundelen inte ligger vid allfarvägen.Den pågående avvecklingen av inlandsskogsbruketkommer också att drabba hårt.Kälarne kommundel gränsar till kommun somtillhör stödområde 1. Kommundelen saknar förutsättningaratt konkurrera om några som helst företagsetableringar närbättre rustade kommuner som är inplacerad istödområde 1 vilket ger såväl högre etableringsstöd somsänkta socialavgifter. Resultatet blir att befintligaverksamheter dras mot den bättre rustadegrannkommunen. Närheten till kommungräns,, är också en bidragande orsak.Gränsdragningen av stödområdesgränserna är engrannlaga uppgift som väl tål att övervägas ett flertalgånger. I ett flertal län hänförs vissa församlingar tillstödområde 1 medan kommunerna i övrigt tillhörstödområde 2. Den orimliga situation som hamnati kan inte åtgärdas enbart genom en tillfälligstödområdesuppflyttning. kommundel befinner sigi en sådan glesbygd att kommundelen för mycket långframtid kommer att vara i ett mycket sämre läge än decentrala delarna av och kommun. Ettfortsatt missgynnande av torde innebära att allaförsök till utveckling av befintliga verksamheter samtnyetableringar är uteslutna.Riksdagen bör därför undanröja den uppenbaraorättvisa som drabbar kommundelen genom attbesluta om en permanent uppflyttning av kommundelen tillstödområde 1. Antalet sysselsatta samt antalet företag är såfå att de ökade regionalpolitiska insatser som krävs ärförsumbara. För kommundelen samt dess verksammaföretag är dock uppflyttningen såväl en rättvise- somöverlevnadsfråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att flytta kommundel iBräcke kommun från stödområde 2 till stödområde 1.
mot · GG02A408 · 1993-01-26 00:00:00 — har haft en sviktandesysselsättning. Det sammanhänger med sammansättningenav näringslivet, och behovet av en omstrukturering är stortoch pågår . Betydande insatser för attåstadkomma detta har gjorts inom länet och med god hjälpav regeringar och myndigheter. ser vi godamöjligheter att utveckla länet till en framgångsrik region.Men det har visat sig att vägen dit är lång.Det förhåller sig dessutom så att områden med dennatyp av näringsliv påverkas mycket negativt vidlågkonjunkturer av det djup och den långvarighet som vi nukan konstatera. Enligt länsarbetsnämndens bedömningarkan arbetslösheten i länet under detta halvår komma attuppgå till . Det som inger särskilda bekymmer är denerodering av sysselsättningen som sker i Svängstaindustrisamhälle beläget norr om . Svängstatätort har en folkmängd på 2 173 invånare och har sedan många decennierdominerats av två stora tillverkningsindustrier, Facit HaldaAB och ABUGarcia. Dessa två industrier hade i mitten av 1970-talet2 300 anställda. Facit sysselsatte så sent somsommaren 1992 ca 500 personer men har mist två av sinahuvudprodukter, laserskrivare och Spectronicsmobiltelefon, och företaget gick i konkurs den 14 december1992. Därmed kommer en fabriksanläggning att stå utan användning. Då återstårendast med ca 350 anställda i . Såvälkommunen som länets myndigheter arbetar energiskt föratt rekonstruera delar av verksamheten och att om så ärmöjligt förvandla byggnaden eller delar därav tillindustrihotell. utgör tillsammans med iviss mån en gemensam arbetsmarknad med ca 10 000 förvärvsarbetande. Men även i sviktararbetsmarknaden beroende på minskad efterfrågan avpersonbilar. Sammantaget har i området lagts ut varsel för810 personer varav 358 i och resten i Olofström.Det ligger i sakens natur att så stora problem som det ärfråga om i inte kan lösas enbart genom lokala ochregionala åtgärder utan kräver statlig medverkan under enövergångstid. utgör nu ett av regeringen beslutatstödområde. Vi anser det självklart att detta förlängsytterligare . Men det är också nödvändigt att Svängstaindustrisamhälle inom får utgöratemporärt stödområde . Detta dels medhänsyn till de svårarbetade sysselsättningsproblem sommåste lösas, dels med hänsyn till att och Olofströmutgör en gemensam arbetsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att industrisamhälleinplaceras som tillfälligt stödområde.
mot · GG02A411 · 1993-01-26 00:00:00 — I kommunerna det senaste årets utveckling varit förödande. Stora delarav industrijobben slås ut på ett sådant sätt att det riskeraratt vara för gott. Därigenom slås också förutsättningarna förden offentliga sektorn undan.I ökade antalet sysselsatta med 1/4 eller 1 000 personer . är utvecklingen denhelt motsatta. Den byggberoende träindustrin har storasvårigheter och den största industrin, , är stängd pågrund av det totalstopp i byggverksamheten som regeringenhar ställt till med och LB-Invests cyniska agerande. Ikommunen har arbetslösheten stigit från till inkl. personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vansbro har den högsta arbetslösheten i landet ochMalung ligger tätt efter. Det är uppenbart för var och en attkommunerna måste få särskilda resurser och möjligheterför att motverka den förödande utvecklingen. ,och är stödområdesplacerade, Gagneftillhör inte stödområdet. Regeringen måste nu ta sitt ansvaroch placera i stödområde 2 och , Malungoch i stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt mot bakgrund av det i motionen anfördabeslutara) att kommun placeras i stödområde 2,b) att kommun placeras i stödområde 1,c) att kommun placeras i stödområde 1,d) att kommun placeras i stödområde 1.
mot · GG02A413 · 1993-01-26 00:00:00 — I en internationell jämförelse kan konstateras att Sverige1980--88 endast satsade av sinbruttonationalprodukt (BNP) påinfrastrukturen. Medan i genomsnittanvände av BNP. låg i topp med 1,4procent.Investeringarna här hemma har ökat till en andel av 1procent av BNP /93. En av regeringensprioriterade strategier för tillväxt är just satsningar påinfrastruktur. Regeringen talar därför om att 90-talet skallbli infrastrukturens årtionde.Utan en väl fungerande infrastruktur skulle Sverigestanna, såväl bokstavligt som bildligt talat! Därför är detpositivt att regeringen i sitt budgetförslag 1993/94 anger attutöver de ordinarie investeringarna kommer ytterligare 20miljarder kronor att satsas på infrastrukturen. Riktlinjernaför en investeringsplanering kommer i ensärproposition till riksdagen.Därför vill vi redan nu göra regeringen uppmärksam påden strategiskt viktiga roll som och hari perspektivet integrationen med ochåterupprättandet av som tillväxt- ochföretagarnation.Skåne och södra god och väl planerad utbyggnad av vägar ochjärnvägar i och kommer att ge helaSverige en maximal effekt av övriga satsningar iinfrastrukturen. En positiv inomregional utveckling ochökade möjligheter att effektivt knyta samman ochsödra med , norra och övrigaEuropa blir väsentliga resultat av sådana investeringar.Aspekter viktiga att ta hänsyn till både då det gällermänniskors resande och godstrafikens transporter ärframkomlighet, snabbhet och kapacitet. Detta är viktigaingångsvärden vid prioriteringar på såväl lokal, regionalsom nationell nivå.För näringslivets del öppnar sig då reella möjligheter attframgångsrikt konkurrera med de stora marknaderna isydväst, söder och öster. Vårt lands bytesbalans kan därmedge positiva effekter på framtida sysselsättning och fortsattvälfärd för alla svenskar.Speciellt för är byggandet av en fast förbindelseöver . Malmöhusöverenskommelsen är ett viktigtkomplement för anslutningarna till den fasta förbindelsen.Diskussionerna om och kring måste fortsättaoch projektet få sin lösning.Utöver denna grundplåt behövs ytterligare satsningar påvägar och järnvägar i Skåne.Vägsatsningarna bör göras så att de främjar både deninomregionala och den nationella sammanlänkningen, medmålet att knyta ihop som landskap och Sydsverigesom en region med . Ur nationell synpunkt ärtillgängligheten till genom de skånska hamnarna ensynnerligen viktig satsning.Då det gäller järnvägsinvesteringar har just i dagarnagivits det positiva beskedet att en elektrifiering av järnvägenMalmö--kommer att realiseras.För att dels stärka det lokala resandet och dels få uppkapacitet och snabbhet i fjärrtransporterna på järnväg ärprioriteringen hög för en fortsatt utbyggnad av dubbelspårpå , särskilt delen ----. Av samma skäl behövs dubbelspårockså på kontinentbanan d v s --. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bättre tilldelning av deregionala anslagen för infrastruktur till .
mot · GG02A418 · 1993-01-26 00:00:00 — Befrielsen från socialavgifter och allmän löneavgift för vissa näringsgrenar i beslutade att verksamheter inom vissanäringsgrenar som bedrivs i samhälle skullebefrias från socialavgifter och allmän löneavgift under entioårsperiod (prop 1983/84:38). Lagstiftningen trädde i kraftden och upphör således vid 1993 års utgång.Berörda näringsgrenar är gruvverksamhet, tillverkning,produktionsinriktad partihandel, uppdragsverksamhet ochturistverksamhet.Motiven för avgiftsbefrielsen var den svåra situationenpå arbetsmarknaden i regionen och de besvärligaekonomiska förutsättningarna för företagen i senaste årens ekonomiska förutsättningar förföretagsverksamhet i har varit dåliga.Samhället befinner sig nu i samma ekonomiska läge som näravgiftsbefrielsen infördes 1983.Svappavaara samhälle har en befolkning på 650personer. En stor del av den arbetsföra befolkningen ärsysselsatt inom företag som berörs av avgiftsbefrielse.Arbetslösheten i regionen är besvärande. Det vore därförfel att nu i en svår lågkonjunktur upphöra med befrielsenfrån socialavgifter. Det kommer i så fall att få mycketallvarliga konsekvenser för företagens möjligheter attfortsätta sin verksamhet och få negativa konsekvenser försysselsättningen i Svappavaara.Mot bakgrund av detta anser jag att nuvarande regler föravgiftsbefrielsen från socialavgifter för vissa näringsgrenar iSvappavaara bör förlängas , d v s till den 31december 1996. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning av befrielse frånsocialavgifter för .
mot · GG02A421 · 1993-01-26 00:00:00 — Det allt sämre ekonomiska läget i landet har ocksåslagit igenom i industrilänet . Under hösten 1992har arbetsmarknadsläget försämrats. Länsarbetsnämndenbedömer att antalet personer som står utanför den ordinariearbetsmarknaden kommer att vara ca 13 500 personer eller18% av arbetskraften under våren 1993.Vissa branscher drabbas särskilt hårt. De orter i länetsom nu är hårdast ansatta är Olofström-Svängsta-området.Tidigare har industrin i varit särskiltutsatt för sysselsättningsproblem. De areella näringarna harsvårigheter, särskilt fisket och pälsdjusnäringen, ochmedför stora problem i kommun.Tidigare har uttalat ''att regeringen på grundav speciella situation uppmärksamt bör följautvecklingen där''. Det är angeläget att står fastvid detta ställningstagande.Regeringen beslutade att inplaceraRonneby och kommuner i det s.k. tillfälligastödområdet. Genom inplacering i temporärt stödområdeunderlättas nyetablering och expansion i kommuner ellerdelar av kommuner som drabbats av mycket omfattandestrukturförändringar. Skälet till regeringens beslut var detbesvärliga läget på arbetsmarknaden medföretagsnedläggningar och vikande efterfrågan påbilindustrins produkter. Regeringen förlängde beslutet ominplacering i det temporära stödområdet den 25 juni 1992.De avsedda effekterna av det regionalpolitiska stödethar ännu inte fullt ut kunnat uppnås.Investeringsbenägenheten har hämmats av deninternationella lågkonjunkturen, den bankfinansiella krisenoch det höga ränteläget. Mot bakgrund av detta är detangeläget att och kommuner föreblirinplacerade i stödområde även /94.Arbetsmarknaden i har undersenaste året drabbats hårt av omställningen av jordbruket,fiskets och pälsdjursnäringens problem samt denstrukturomvandling som påverkar kommunensindstriföretag.Den enskilda ort som drabbats hårdast är iKarlshamns kommun. har de 2 300anställda i , och dåvarandeSvängstamattan AB reducerats efter lagda varsel till 300personer. av sysselsättningen har försvunnit. Fördenna ort är det en katastrof.Med hänsyn till läget bör därför regionalpolitisktföretagsstöd kunna utgå i och Olofströmskommuner under /94. Vidare bör sådantstöd kunna utgå i och i tätorti . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska insatser iBlekinge.
mot · GG02A428 · 1993-01-26 00:00:00 — har tidigare gjort framställan omatt tillfälligt få bli inplacerad i stödområde. Situationen förnärvarande i är att av befolkningen står utanför den ordinariearbetsmarknaden, vilket motsvaras av ca 1 400 personer. Dessutom är 215 personerdeltidsarbetslösa.Sölvesborgs kommun är en av Sverigessmåföretagstätaste kommuner. Det finns ca 1 600 registrerade företag i kommunen på ett invånarantalav 16 000.Företagen har i nuvarande läge en ganska defensiv roll.Det skulle behövas någon psykologiskt viktig händelse,t.ex. att staten tillfälligtvis gav ett positivt besked om attinplacera kommunen i stödområdet. Nämnas bör attRonneby och kommuner är inplacerade istödområde. har under de senasteåren haft en sämre situation ur sysselsättningssynpunkt änövriga kommuner i , så när som på . Allerfarenhet talar för att om en kommun blir inplacerad istödområde ökar intresset från företag att etablera sig.Detta märks inte minst av den ökande ström av företag somär intresserade av att etablera sig i och Olofströmskommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillfälligt inplaceraSölvesborgs kommun i området för stöd till regionalautvecklingsinsatser.
mot · GG02A429 · 1993-01-26 00:00:00 — Många småkommuner i ser all utvecklingavstannad och en del hyser direkt oro för sin överlevnadsom självständig kommun. län är ett mycket utsattlän med arbetslöshet som ligger klart över riksgenomsnittet.I länet är stad den dominanta tätorten, men ettnord-väst-sydligt bälte, det s.k. halvmånebältet, har enlångt svårare situation. Särskilt bekymmersamt är läget förLjusnarsberg, och Degerfors.De analyser av näringsstrukturer som gjorts undersenare tid visar att detta ''halvmånebälte'' har ett särskiltstort behov av förändring och förnyelse. Gemensamt förkommunerna är att området har haftstrukturella problem , högkonjunktur. Områdets problem och därmedföljande befolkningsminskningar har medfört att Örebrolän haft bland sämsta befolkningsutveckling undersenaste 20-årsperioden.Under den högkonjunktur som varade fram till 1990doldes de underliggande behoven av fortsatta strukturellaförändringar inom områdets industrisektor. Undantaget äromstruktureringen av försvarsindustrin i sompåbörjades under 1989.De strukturella bristerna i länet har förstärkts under denpågående djupa lågkonjunkturen. Det uppdämdaförändringsbehovet har förorsakat den snabbt stigandearbetslösheten i länet.Det är påtagligt att hela Bergslagen fortfarande lidersvårt av den omfattande omstruktureringen frånbrukssamhällenas tid. Vanliga -- och ovanliga -- åtgärderhar satts in för att stimulera näringsliv, särskiltmed inriktning mot diversifierat småföretagande.Extraordinära insatser har gjorts av ,, m.fl. samt frånkommunerna själva.Resultatet blir ändå, att i högkonjunktur ser lägethyggligt ut, d.v.s. något över akutnivån, men vid nästakonjunktursvacka slås företagen ut igen.Befolkningsstrukturen blir tyngre och tyngre med fler äldre.De unga tvingas bort från stagnerande orter.Det nya statsbidragssystemet drabbar dessutom justkommunerna , , , ochAskersund som får kraftiga minskningar. Enligt blir den långsiktiga effekten för dessakommuner ett bortfall på mellan 2,44 skattekronor till 3,15skattekronor. Att häva skattestoppet är ingen framkomligväg heller, eftersom kommunalskattesatsen i dessasmåkommuner redan är alldeles för hög.Naturligtvis inser jag att län inte är det enda länsom kämpar med liknande svårigheter. Det medför attregeringen måste känna stor oro för landets svagasmåkommuner med stagnerande utveckling.Detta är inte problem som löser sig själva genom hurtigatillrop och inte heller genom selektiva insatser på det enaeller andra området. Det krävs nu mera djupanalyser ochkrafttag för att få dessa kommuner att överleva.Jag föreslår att regeringen tillsätter en utredning som gesuppgiften att göra ett djupgående arbete för att utröna hurdessa stagnerande områden i åter skall kunna blilivskraftiga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om hurstagnerande småkommuner i landet åter skall kunna blivaraktigt livskraftiga.
mot · GG02A430 · 1993-01-26 00:00:00 — Sysselsättningen i län är bland de sämsta i landetoch vissa kommuner i länet leder arbetslöshetsligan. Det ärinte bra, särskilt som det, som jag ser det, skulle finnas godaförutsättningar för ett blomstrande län.Men för att komma dit måste man få tillfällig hjälp frånstatsmakterna. Grunden för det dåliga sysselsättningslägetär en omfattande och kraftfull strukturomvandling som harskett inom länets industrisektor. Strukturomvandlingen harmedfört att antalet varslade och uppsagda varit bland dehögsta i landet.Från regeringens sida talas och otid om att ''HelaSverige skall leva'', och att marknadskrafterna skall styraallt till det bästa. Det är svårt om inte omöjligt att säga dettill exv. ungdomarna i och , därungdomsarbetslösheten ligger på ca 37 %.Ännu har man inte sett effekterna av indragningarna avkommunala medel till statskassan. Det kommer ytterligareatt späda på arbetslöshetssiffrorna i de berördakommunerna. Indragningar inom den offentliga sektornkommer att drabba kvinnorna, för faktum är att kvinnornafinns inom den sektorn.Samma problem som redovisats ovan kommer attdrabba flera kommuner inom län. Det är av denanledningen som man behöver hjälp från statens sida underen övergångsperiod. Detta måste komma till stånd snart,annars finns risken att vi får en utflyttning från vissakommuner och länet som skulle försvåra läget ytterligare.Ett sätt är att regeringen ser över möjligheter tillutlokalisering av statlig verksamhet till de värst utsattakommunerna i län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfällig hjälp till län.
mot · GG02A433 · 1993-01-26 00:00:00 — Friare användning av de regionalpolitiska medlen Den djupa lågkonjunkturen och dess effekter riskeraratt förstärka den regionala obalansen. För att motverkadetta krävs ett omfattande program för arbete och tillväxtdär insatserna måste komma alla regioner till del och därsärskild hänsyn måste tas till behovet av insatser i Norrlandsinland. I den socialdemokratiska partimotionen om arbeteoch tillväxt utvecklas och redovisas förslag som har enavgörande betydelse för en positiv utveckling för helaSverige. Vi vill därutöver anföra följande synpunkter.I inland skapar de låga befolkningstalen, denutspridda bebyggelsen och de långa avstånden problem aven helt annan dignitet än i andra delar av landet. Dessa förinlandet specifika problem kräver särskild hänsyn ochinsatser som tar hänsyn till dessa specifika förutsättningar.Detta kräver god lokal kännedom och flexibilitet.Mot denna bakgrund anser vi att mycket talar för attlänsstyrelsen i skulle ges befogenheter attsjälv fastställa prioriteringen av de regionalpolitiskastödmedlen. Insatserna i länet skulle därvid prioriterasgeografiskt och branschmässigt med hänsyn till bedömningav investeringarnas strategiska betydelse,näringslivsstruktur och sysselsättningsläge. Denövergripande prioriteringen skulle styras av regering ochriksdag via nivån på länsanslaget.Förutom att länet ges en verklig möjlighet tillprioriteringar är de mest uppenbara fördelarna att vi slipperdagens mycket skarpa och i vissa fall orättvisa gränsermellan olika stödområden samt att den centraladetaljregleringen minskar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en friare användning av deregionalpolitiska medlen i .