mot · GG02K819 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns åtminstone tre goda skäl att avskaffa detstatliga, kommunala och landstingskommunala partistödeti Sverige.Det första skälet är strikt ekonomiskt. Med ett statligtbudgetunderskott som närmar sig 200 miljarder kronorfinns det ingen anledning att inte spara de 500 miljoner somdet sammanlagda offentliga partistödet utgör . Medalla de prioriteringar som görs i statsbudgeten finns detingen anledning att frita stödet till partierna.Det andra skälet är symboliskt men hänger ihop med detförsta. Att avskaffa det statliga partistödet och stifta en lagsom inte tillåter kommunerna att ge bidrag till politiskapartier ger mer än bara sparade pengar. Det är inte ensprimärt besparingar i kronor och ören som är viktiga. Det äri stället den symboliska innebörden att politiker och partiervisar att man menar allvar med kraftiga besparingar i deoffentliga budgetarna. Att avskaffa de offentligtfinansierade partistöden vore att sända en signal till väljarnaatt även vi inser att vi måste förändra våra vanor. Att inteheller partier kan leva vidare i tron att pengar är givna frånovan utan krav på motprestation. Det vore att leva som manlär.Dessa båda skäl är välkända och vanliga argument motpartistödet. Det tredje skälet är av en annan karaktär ochhar inte sin utgångspunkt i krav på besparingar. I ställethandlar det om partistödets konserverande verkan påpartierna och deras verksamhetsformer. De svenska partierna är 100-åriga skapelser formade aven helt annan tid än den vi lever i. De -- liksom allaandra större organisationer och företag som skapades runt1900 -- präglas av den inneboende tröghet och ovilja tillförändring som ger en falsk känsla av trygghet i detbestående. Skillnaden mellan partierna och andra gamlaorganisationer är att när det gäller t.ex. företag tvingarmarknaden fram kontinuerliga förändringar, ibland småoch ibland dramatiska. Viljan att överleva på marknaden ärstarkare än viljan att allt skall förbli vid det man är van vid.För partierna finns inte motsvarande marknadskraft somtvingar fram de nödvändiga men ibland smärtsammaförändringarna. Visst har vi konkurrens mellan partiernamen till skillnad från en kommersiell marknad är partiliveti val ett renodlat nollsummespel och risken föratt nya partier skall dyka upp på scenen har varit mycket liten. Kontentan har blivit partier sominte behöver vara så lyhörda och känsliga för på vilket sättmänniskorna utanför partierna skulle vilja att politiskapartier fungerar.Vi tror att partistödet i detta perspektiv har varit direktförödande. Det har frikopplat partiernas finansiering frånmänniskornas uppskattning och partiernas förmåga attengagera människor i sitt arbete. har dettablivit ett alltmer uppenbart problem. Att våra svenskapartier upplever en kris som traditionella folkrörelserförnekas av få människor. Tiden har helt enkelt sprungitförbi det unga seklets skapelser. Och partistödet gör attincitamenten till förändringar är mycket små.Det tredje skälet till att avskaffa partistödet är alltsåomsorgen om vitala, dynamiska partier som förmår attfånga upp nya generationer människor i ett politisktengagemang. Och att kanalisera den ideella kraft som finnshos så många människor men som allt färre väljer att geutlopp för inom partiernas ram. Utan partistöd hade allapartier tvingats att ställa sig frågan hur de skall arbeta föratt människorna som de vänder sig till skall tycka att det ärmödan värt att engagera sig. De kommer att tvingas till ensund ''marknadsanpassning'', över gamla och förlegadeverksamhetsformer och söka sig till det somintresserar nya generationer.Utan denna sökprocess kommer partierna att stelna i sinram, bli ett tomt skal som kallas ''folkrörelse'' men somvarken rymmer särskilt mycket folk eller rörelse. Detta --inte det naturliga att partier förändras -- är en fara fördemokratin. Då blir nämligen politiken en angelägenhet fördet krympande fåtal som orkar engagera sig i vad de mångatycker är gammalt och mossigt.Sammantaget leder detta till att det offentligapartistödet måste avskaffas. I den mån politiken skall varaoffentligt finansierad skall pengarna gå till enskildapolitiker, beroende av sina väljare för återval. Statligt,landstingskommunalt och kommunalt partistöd avvecklassuccessivt . På så vis möjliggörs en långsamanpassningsprocess till annan finansiering. Målet bör varaatt det politiska livet står på egna ben. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffandet av det statliga,landstingskommunala och kommunala partistödet.