ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub692 · 1993-01-26 00:00:00 — I det svenska samhället strävar man efter attge alla barn och ungdomar lika möjligheter till godutveckling och utbildning. Ett uttryck för denna strävan äratt de nya utbildningarna för barn- och ungdomspedagogeroch grundskollärare fått ett starkare specialpedagogisktinslag. Detta är en bra och riktig utveckling.För att klara en hög målsättning och ävenfortsättningsvis förbättra barnomsorg och skola också förbarn och ungdomar, som behöver särskilt stöd för att få sinaalldeles vanliga behov av stimulans och utvecklingtillgodosedda, ställs i många situationer krav på en djupareoch vidare specialpedagogisk personalkompetens.I samband med att en ny och väsentligt utökadspecialpedagogutbildning kom och förlades tillendast fyra platser i landet: , , Stockholmoch , ställdes universitets region helt utankvalificerade utbildningar på det specialpedagogiskaområdet. Detta drabbar vår del av landet hårt. Ilokaliseringsdiskussionen anfördes mot attutbildningen i låg inom s.k. pendlingsavstånd.Detta gäller inte på samma sätt ochKopparbergs län, varifrån merparten av de studerande påden tidigare speciallärarlinjen vid kom.Ett problem som finns på de nuvarandeutbildningsorterna är att få lärare i söker sig tillspecialpedagogutbildning. Skälen till detta kan vara flera.Ett är att det blir dyrt att under två eller tre terminer bo påen studieort långt hemifrån. I har vi i olikautbildningar konstaterat att utbildningens lokalisering inärområdet är viktigt, i synnerhet för vuxna studerande,som redan är etablerade med familj på en ort.Högskolan /hade --1988 den gamla speciallärarutbildningen på 20 poäng ochvar mycket uppskattad av alla studerande. Vid högskolanfinns fortfarande utmärk specialpedagogisk kompetens.Sedan utbildningen lades ner har den, förutom i våragrundutbildningar, vidmakthållits och utvecklats genom atthögskolan kontinuerligt och i stor utsträckning anlitats förolika typer av fortbildningar inom det specialpedagogiskaområdet för skilda slag av barnomsorgs- och skolpersonal.Det är inte heller svårt att vid behov anlita kompletterandeexpertis från Uppsala.Högskolan bör ges möjlighet att med examensrättgenomföra en specialpedagogutbildning omfattande 40--60poäng med inriktning mot ''Kompliceradeinlärningssituationer''. Utbildningen skulle rikta sig tillsåväl förskollärare som låg-, mellan- och grundskollärare.Utbildningen skulle, på grundval av de erfarenheter somredan gjorts på högskolan, kunna utformas somdistansutbildning. Den skulle även kunna byggas upp så attden tillgodoser det behov av ytterligare fortbildning somfinns hos speciallärare med äldre och kortare utbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att /Sandvikenbör ges examensrätt för specialpedagogexamen medinriktning mot komplicerad inlärningssituation.
mot · GG02Ub693 · 1993-01-26 00:00:00 — MagisterexamenHögskolan /har särskildaförutsättningar att ge utbildning på högre nivå inomsamhällsbyggnads/samhällsplaneringsområdet genom dennära anknytningen till förbyggnadsforskning (SIB), () ().HGS har som enda högskola i landet kunnat erbjuda ettstudieprogram inom ekonomilinjen med inriktning motfastighetsekonomi/fastighetsförvaltning. Vid SIB finns enforskargrupp inom området med en professur ochforskarutbildning. Även inom LMV och CFD finnsvärdefull kompetens som tas tillvara i utbildningen.En expertgrupp bör tillsättas för att bedöma rätten tillmagisterexamen vid /Sandviken.ForskningUtbildning och forskning är det moderna samhälletsnyckel till välstånd. Forskningsinvesteringarna skall bidratill utveckling och konkurrenskraft i hela samhället.Svensk forskning bedrivs i huvudsak vid svenskskogsindustri eller vid de centrala högskolorna ochuniversiteten. Kunskapsöverföringen mellan dessa äremellertid begränsad. De mindre och medelstorahögskolorna skulle kunna ha en viktig roll genom dengeografiska närhet och det samarbete med näringslivet somdessa högskolor varit mer framgångsrika i än de etableradeuniversiteten. Olika typer av forskningssamverkan mellanmindre högskolor och större universitet respektivehögskolor och näringsliv bör grundligare belysas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensrätt inom ekonomilinjenmed inriktning mot fastighetsekonomi/fastighetsförvaltningvid / ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att forskningssamverkan mellanmindre högskolor och universitet resp. högskolor ochnäringsliv bör belysas ytterligare.
mot · GG02Ub698 · 1993-01-26 00:00:00 — Den högre utbildningens viktigaste uppgift är självfalletatt försörja landet med den kompetens som är nödvändigför att få samhälls- och arbetslivet att fungera väl ochutvecklas i konkurrens med andra industriländer.En förutsättning för att klara den uppgiften är attutbildningen finns att tillgå där människor bor. Det harunder varit en uttalad ambition från statens sida attmedverka till att uppnå regional balans i landet och inomolika regioner, också när det gäller den högre utbildningen.Vi har i tidigare känt ett stöd frånstaten i många viktiga utlokaliseringar från Stockholmsinnerstad till framför allt Södertörn.Nu börjar det stödet vika. nytagna beslut omatt upphäva lokaliseringen av till Södertäljeär ett exempel på en utveckling i rakt motsatt riktning.Vi ser det nya riksdagsbeslutet som mycket allvarligtbåde för den regionala balansen och för möjligheterna attrekrytera studerande från länets alla delar.Självklart bör de intentioner som riksdag och regeringuttalat när det gäller den regionla balansen följas upp. Vianser att en av uppgifterna för utbildningsanordnarna skallvara att bidra till regional balans också påutbildningsområdet.Många av de utbildningssatsningar som framför alltSödertörnskommunerna hoppats på, med anledning avbl.a. den s.k. Elmstedtska utredningen, har tyvärr uteblivit.Det har väckt krav på att det ansvar för lokaliseringen somligger på högskolorna själva, bör flyttas till instanser medett tydligare parlamentariskt inflytande och ansvar.Vi anser att frågan är så viktigt att det nu bör göras enutvärdering av de senaste årens utveckling och attregeringen bör ges i uppdrag att utreda på vilket sättriksdagens intentioner vad gäller den regionala balansenbättre kan prägla den högre utbildningens lokalisering iStockholms län samt hur det parlamentariska inflytandet ibeslutsprocessen kan säkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att högskolor och universitet isina beslut om lokalisering av utbildning skall bidra tillregional balans,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av hur målen omden regionala balansen, när det gäller utbudet av högreutbildning i , har uppnåtts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om detparlamentariska inflytandet över långsiktiga och strategiskabeslut om lokalisering av högre utbildning på regional nivå.
mot · GG02Ub700 · 1993-01-26 00:00:00 — Logopeder är en mycket viktig yrkesgrupp för dem somhar röst-, tal- eller språkhandikapp.Antalet tjänster i Norrlandslänen är mycket lågt, bara 3tjänster per 100 000 invånare. Det skall jämföras medbetydligt högre tal i övriga regioner i landet ochSocialstyrelsens rekommendationer på minst 7--8logopedtjänster per 100 000 invånare. Få landsting i landethar dock nått det av uppsatta målet. Sånärsom på de tre nuvarande utbildningsorterna ,och råder det större eller mindre brist i helalandet.Störst är bristen i de fyra nordligaste landstingen, norrasjukvårdsregionen, där av tjänsterna är vakanta. Destora rekryteringsproblemen har också påverkatnorrlandstingens benägenhet att inrätta ytterligare tjänster.Den viktigaste orsaken till logopedbristen i äratt utbildning saknas norr om . På samma sättsom gällt t.ex. läkar- och tandläkarutbildningarna ärförläggning av logopedutbildning till Norrlandslänen enavgörande förutsättning för att lösa rekryteringsproblemen.Brister på tjänster och svårigheter att besätta dem somfinns drabbar särskilt grupper som psykisktutvecklingsstörda, dem med afasi och/eller dysartri efterstroke eller annan hjärnskada, barn med avvikandespråkutveckling, stammare m.fl. Med nuvarandeförutsättningar kan man inte tala om någon vård och hjälppå lika villkor för dessa handikappgrupper i Norrlandslänenjämfört med övriga landet.Efter framställan från har rektorsämbetet vid universitetunder 1991 utrett förutsättningarna för att inrätta enlogopedutbildning i . Med anledning av utredningenhar anhållit hos regeringen om avsätter medel för intagning av 22 studerande varfjärde termin. I universitets framställning 1992-06-15för den kommande treårsperioden föreslås start avlogopedutbildning i 1995.Kravet på en ny logopedutbildning i har ocksåstarkt stöd av , Afasiförbundetoch m.fl., vilkai skrivelser och uppvaktningar understrukit behovet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta en nylogopedutbildning i med intagning av 22 studerandevar fjärde termin med början .
mot · GG02Ub701 · 1993-01-26 00:00:00 — har i flera sammanhanguttalat att samhället inte kan acceptera den brist på läkaresom råder i vissa delar av landet, särskilt uttalat i Norrland.Inom ramen för den utökning av antalet platser viduniversitet och högskolor som genomförs måste en utökning med 50årsplatser på läkarutbildningen i ges högsta prioritet.Skälen till utökningen är följande:En beståendeläkarbrist i norrlandstingen under de senaste decenniernasom bara kan täckas genom en tillräcklig grundutbildningav läkare i . 1991 saknades 250specialister/allmänläkare och 250 vidareutbildningsplatservar vakanta i norra sjukvårdsregionen.Fortsatt utökningav läkarkåren p.g.a. den teknologiska utvecklingen, t.ex.hjärtsjukvården och hemtagning av högspecialiserad vårdtill regionen. Till detta kommer konsekvenserna av ettgenomförande av en ev. husläkarreform.För att täcka dekraftigt ökade pensionsavgångarna i läkarkåren från börjanav måste grundutbildningen nu ökas. Det tar 13år från intag i grundutbildningen tills man är färdigspecialist. I t.ex. pensioneras avnuvarande kår av specialister och allmänläkare mellan år2005 och 2015.Norrlandstingen har av Socialstyrelsentilldelats en fortsatt hög andel av AT-blocken för dekommande åren eller närmare 140 för norrasjukvårdsregionen. Med nuvarande intagningskapacitetoch examinationsfrekvens i utexamineras bara drygt100 läkare per år.Med utökat intag med 50läkarstuderande till Norrlandsutbilningen kan detnödvändiga tillskottet komma som färdigaspecialister/allmänläkare och motverka enminskning av läkarkåren i p.g.a. de kraftigapensionsavgångarna.Den föreslagna utökningen med 50platser i genomförs enligt en särskildNorrlandsmodell med huvuddelen av den kliniskautbildningen förlagd till sjukhus och vårdcentraler ute iregionen, i första hand i , och . Härigenom får de blivande läkarna tidigt ett fotfästeute i regionerna som samarbetet utvecklas mellanuniversitetssjukhuset i och sjukhus/vårdcentraler utei regionen. Detta kommer att ha stor betydelse förforskning och utveckling samt kompetensförsörjning iregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utöka antalet årsplatser vidläkarlinjen i med 50 fr.o.m. .
mot · GG02Ub702 · 1993-01-26 00:00:00 — Fri antagning till högskolorna 1993 En i princip fri antagning till högskolorna behövs inuvarande ekonomiska krisläge.Vi måste satsa på alla som vill utbilda sig . Enalternativ sysselsättning finns som bekant endast för ettmycket begränsat antal personer.Av praktiska skäl måste vissa utbildningar begränsas,men det skall endast ske i undantagsfall.Sverige har en unik möjlighet att med små resurser gealla studenter och andra behöriga en önskad utbildning. Låtoss ta tillvara på tillfället och ge de svenska högskolorna etttillfälle till framgångsrik verksamhetEn ökad fri konkurrerande utbildning ger vårt landmöjligheter att bli en framgångsrik nation.Det nuvarande urvalssättet av studerande ger inte allabegåvade studenter en möjlighet till önskad utbildning.Särintressen och personliga relationer sätts före nationellabehov i vissa fall. Detta kan vi nu förändra genom att införafri antagning till högskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri antagning till högskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskolans dimensioneringav kurser och utbildningslinjer alltid bör styras av nationellabehov.
mot · GG02Ub908 · 1993-01-26 00:00:00 — Det nordiska samarbetet håller på att intensifieras ochförändras. Till stor del beror det på att det närmande somsker till EG och övriga fokuserat värdet av ett starktoch handlingskraftigt nordiskt samarbete.Värdet av att stärka den nordiska identiteten framhållsallt mer. Ska en internationalisering lyckas måste man varamedveten om sin egen kultur och sin egen särart. Kulturenkommer också att prioriteras. I statsministergruppensrapport följs detta upp, och man framhåller attkulturinsatser är viktiga för att stärka sammanhållning ochsjälvförståelse inom och för att markera dennordiska identiteten inom . De viktigaste områdenaär: Studentutbyte, stärkt massmediasamarbete, starkaresatsning på barn och ungdom samt främjande avspråkgemenskap och språksamarbete i Norden.Inriktningen fokuseras alltså på barn och ungdom. Detmest effektiva sättet att få en bred kunskapsspridning omNorden, våra nordiska länders särart och våra språk ärnaturligtvis genom att få in mer om detta i skolan. Där ärdet dåligt beställt . Den undersökning som föreningenNorden gjort visar en oroväckande dålig kunskap om ochintresse för det nordiska både hos lärare och skolledare.I avtalet om kultursamarbete som alla nordiskaländer har skrivit på, står; ''I vart och ett av de nordiskaländerna skall undervisningen och utbildningen i skolorna irimlig omfattning innehålla undervisning i de övrigaländernas språk samt beröra deras kultur och generellasamfundsnormer.När vi nu står i begrepp att införa en ny läroplan ärtillfället rätt att kraftigt öka andelen nordiskt stoff där. Detbör naturligt komma in i alla ämnen. Självklart medfördetta att mer nordiskt stoff måste komma in i läroböckeroch i lärarutbildning samt i fort- och vidareutbildning avlärare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen i det kommandeförslaget till läroplan kraftigt stärker det nordiskainnehållet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den nordiska dimensionen iläroböcker och i lärarutbildning och fort- ochvidareutbildning av lärare.
mot · GG02Ub909 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning och forskning i Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i motion 1992/93:A470 om satsningar påutbildning och forskning i .
mot · GG02Ub910 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns en stor vetenskaplig forskning somsamstämmigt slår fast de långtgående skador som alkohol,narkotika och tobak åstadkommer på liv och egendom. Isamband med beslut om det nya skolverketväcktes förslag om att länsskolnämndernas ansvar ochengagemang för en aktiv ANT-undervisning (Alkohol,narkotika och tobak) måste säkras. Som svar på framfördamotioner hävdade utskottet att det bör ankomma på det nyaverket att ta ett sådant ansvar. synes det varaoklart hur detta riksdagsbeslut skall efterlevas av olikaansvariga skolmyndigheter. I det avlämnadebetänkandet SOU:1992/94 ''Skola för bildning'' nämnsendast i förbigående hur dessa frågor skall hanteras igrundskolan. För gymnasieskolans del anges endast attrektor har ansvaret. Hur detta skall hanteras synes inte hadiskuterats i utredningen.Det är angeläget att lärarkåren får en löpande fort- ochvidareutbildning i detta komplicerade ämne, som ständigttillförs ny problematik och värderingar.Även lärarhögskolornas ämnesplaner bör beaktas i dettasammanhang, eftersom det är av vikt att hela lärarkårenkänner ett ansvar för dessa frågor.Det vore vidare rimligt att varje kommun skall kunnaredovisa, hur man planerat för ANT-undervisningen i sinskolplan för läsåret.Vid de årliga kommande revisionerna kan man på dettasätt få synpunkter på positiva och negativa erfarenheter.Som resurs för denna form av planering ochundervisning kan olika bra pedagogiska material,folkhögskolor med särskild kunskap i ANT-frågor m.fl.utnyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer aktiv ANT-undervisningi skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det i lärarutbildningen påsåväl grundutbildning som fortbildning bör ges tillfälle tillgedigen förkovran i ANT-undervisning.
mot · GG02K24 · 1993-02-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:163 Ändrad valkretsindelning i I och med föreliggande proposition tillgodoses ettmångårigt önskemål från de flesta partier om en ändradvalkretsindelning i , och vi kan helt instämmai de i propositionen angivna motiven.Propositionens förslag överensstämmer med detalternativ 6 i förslaget till ändrad valkretsindelning iMalmöhus län som framlades 1980. (Ds Ju 1980:3). Enligtdetta skulle kommun och norra valkretsen fåvardera nio fasta mandat och södra valkretsen tio.Även om vi i hög grad biträder förslaget finns detanledning att överväga en smärre förändring innebärandeatt kommun överförs från södra till norravalkretsen. Skälen härtill är två:1. I skolhänseende replierar när det gällergymnasieutbildningen numera genom ettkommunalförbund på mot tidigare Lund.2. Sedan 1980 års förslag lämnades harbefolkningsförändringarna varit betydande och enligt detnu föreslagna alternativet skulle södra valkretsen få 52 000fler invånare än norra och elva fasta mandat mot nio för deandra två valkretsarna. En bidragande orsak tillbefolkningsökningen i södra valkretsen torde vara att denya folkbokföringsreglerna medfört att ett stort antalstudenter skrivits i . Om kommun förs över från södra till norravalkretsen får de båda kretsarna praktiskt taget lika mångainvånare och vardera tio mandat.Enligt vår uppfattning bör övervägas att föra överKävlinge kommun till norra valkretsen och detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad valkretsindelning iMalmöhus län.
mot · GG02K25 · 1993-02-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:163 Ändrad valkretsindelning i Regeringen föreslår i propositionen attvalkretsindelningen i skall ändras till tregeografiskt sammanhållna valkretsar: kommun,norra och södra valkrets ochatt den nya valkretsindelningen skall tillämpas för förstagången vid ordinarie riksdagsval.Den nuvarande valkretsindelningen i harkritiserats . Den har betraktats som otidsenligoch det har hävdats att den medför olägenheter vidpartiernas nomineringar till riksdagsvalen. Svårigheter attbedriva lokalt förankrat valarbete har också anförts.Frågan var nära sin lösning genom det förslag som ladesav regeringens särskilde utredare i Ds Ju 1980:3 och som ärnära nog identiskt med det nu framlagda förslaget. Denbreda uppslutning som det förslaget hade höll emellertidinte ända fram till beslut i . Vänsterpartietkommunisterna hade då en avvikande uppfattning ochförordade visserligen tre nya valkretsar, men att ,, och kommuner skulle utgöraen valkrets.I april 1992 inbjöd statsrådet partierna till enarbetsgrupp för att åter bereda frågan.Vänsterpartiet avvisar regeringens förslag eftersom detbygger på en utredning Ds Ju 1980:3 varsresultat måste betraktas som överspelade. Det pågår sedanen tid intensiva diskussioner om ändrad regional indelning iSkåne, där tanken på ett Skånelän är framträdande.Regeringen har också tillsatt en regionberedning, sombereder bl.a. den regionala indelningen i landet. Enrealistisk bedömning är att de två är borta om5--. Det är därför olämpligt att nu ändravalkretsindelningen i . En sådan ändring bliri praktiken ett provisorium.Utvecklingen har medfört en ökadintegrering av -- , något som påpekas istorstadsutredningen. Mot den bakgunden är utredningensförslag också otidsenligt och det av Vänsterpartietkommunisterna förordade förslaget mera framsynt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om ändradvalkretsindelning i .
mot · GG02Sf23 · 1993-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:155 Höjd pensionsålder vill höja den genomsnittligapensionsåldern. är flertalet 65-åringar redanpensionerade. Den genomsnittliga pensionsåldern liggervid medan den lagstadgade nu skall höjas från 65 till66 år enligt regeringens proposition. Pensionsåldern skallhöjas med ett kvartal och vara genomförd den 1januari 1997.Vad vi vill ha är en ökad satsning på rehabilitering för attminska antalet förtidspensioneringar. Vi anser att detta ärett bättre och humanare sätt att höja pensionsåldern på änregeringens förslag. Det kommer också att ge en störresamhällsekonomisk vinst än den blygsamma besparing somregeringens förändring ger, , vilkentroligen äts upp av ökade administrativa kostnader.Förtidspensionerna kostar 30,6miljarder. En minskning med skulle ge endirekt besparing på ett par miljarder kronor. Istället räknarnu regeringen kallt med att antalet förtidspensionärerkommer att öka i och med höjningen av pensionsåldern.Detta kommer att kosta nära 700 miljoner kronor.Då den allmänna pensionsåldern höjs måste också 60-och 70-årsgränserna förskjutas med ett år.En annan konsekvens är att de som gjort förtida uttagefter (''Den underbara natten'')riskerar att få lägre pension eftersom pensionerna räknasom och då sänks med en halv procentför som skiljer mellan deras pensionering ochden nya pensioneringstiden. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens proposition om höjdpensionsålder enligt vad i motionen anförts om att genomrehabiliteringsinsatser minska antaletförtidspensioneringar.
mot · GG02Sf24 · 1993-02-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:155 Höjd pensionsålder I propositionen föreslås bl a att ålderspensionen skallbetalas ut i det kvartal som kommerefter det att pensionsåldern inträtt. Det innebär att denpensionsberättigade får vänta olika länge beroende påfödelsedatum, skillnaden blir maximalt . Tremånader är kanske inte så mycket, men det innebär attmänniskor blir olika behandlade och det tycker jag inte ärbra. Det sociala trygghetssystemet bör göras mer rättvistoch inte tvärt om. Jag förstår behovet av att spara på statensutgifter, men då tycker jag att det skall göras så att det blirrättvist och det är det inte med det förslag som föreligger.Skall det göras en ytterligare besparing i pensionssystemetså anser jag det både riktigare och enklare att sänkapensionsutbetalningen till alla. Den besparing som denföreslagna fördröjningen av utbetalning av ålderspensioneninnebär kan inte, om den fördelas på alla pensionärer, blisärskilt stor. Den skall då fördelas så att folkpensionen skallfördelas på folkpensionärerna och ATP-pensionen på ATP-pensionärerna. Jag tror att människor skulle både förstå ochacceptera det bättre. Jag föreslår att avslårpropositionen i detta avseende.Det datum för ikraftträdande som föreslås anser jagalltför snävt tilltaget. Visserligen har ikraftträdandetskjutits mot det först tänkta datumet förikraftträdande. Om mitt förslag antas om att inte ändrareglerna för när pensionsutbetalningen skall börja såföreslår jag att ikraftträdandet skjuts ytterligare till den 1januari 1994. Det skulle ge människor en bättre möjlighetatt sätta sig in i reglerna och anpassa sin tillvaro efter deförutsättningar som gäller.Det är dessutom viktigt att de förändringar som sker isocialförsäkringssystemet görs på ett sådant sätt att demyndigheter som skall administrera besluten har möjlighetatt ge människor rätt besked om vad som gäller. Det har intevarit möjligt i detta fall och det är inte bra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå förslaget om ändraderegler för utbetalning av ålderspension,2. att , med avslag på yrkande 1, beslutar att deändrade reglerna för utbetalning av ålderspension skallträda i kraft .