mot · GG02Sk633 · 1993-01-26 00:00:00 — Reglerad differentiering av miljöavgifter miljökarta visar stora skillnader mellanlandsdelar och regioner ifråga om belastning på miljön. 90-talsgruppen diskuterar också en regional differentiering avmiljöpolitikens verkningsmedel i sin rapport. En sådan kanöka träffsäkerheten och effektiviteten i miljöpolitiken. Denbroms som består i att samma åtgärder skall passa så vittskilda naturtyper som skånsk slätt och fjällbygd, somstorstad och inlandets glesbygd, skulle bli mindrebesvärande.EES-avtal och medlemsansökan i EG aktualiserarsamma principiella resonemang om geografiskdifferentiering på nationell nivå. Vårt intresse isammanhanget är inte enbart möjlighet att behålla ochinföra strängare regler än EG i övrigt. Det kan också visasig vara att kunna driva på för att få strängare regler ochhögre avgifter i de länder som ger upphov till mycket storagränsöverskridande utsläpp som bl.a. belastar svensk miljö.Som en första tillämpning kan detta genomföras påbensinpriset.Boverkets studier visar att de som bor i mellanstorastäder åker minst bil. De som bor i storstäder och i glesbygdhar ungefär samma årliga körsträcka per person. Skillnadenligger i att glesbygdsborna reser mer i jobbet och saknaregentliga alternativ. Det är allra tydligast i inlandeller, om man vill dra gränsen något annorlunda, istödområdet.Det finns också en annan skillnad. Storstadsbon kör sinbil i en region där regionens egna utsläpp ligger långt övervad naturen uthålligt tål. Denna belastning är ett resultat avden regionala täthet som anses ge regionen dessekonomiska styrka och innevånarna fördelen av en höggenomsnittsinkomst samt tillgång till täta kollektivakommunikationer.Glesbygdsbon i stödområdet kör sin bil i en miljö där deegna utsläppen ligger långt under vad miljön uthålligt tål.Det är ett resultat av den gleshet i bebyggelse som allmäntanses vara glesbygdens svaghet och som är orsaken till denlägre genomsnittsinkomsten och det större bilberoendet.Vi frågar: Är det rimligt att storstadsbon ochglesbygdsbon skall betala samma miljöavgift för sinabiltransporter? Svaret är NEJ!Man bör räkna bort större delen av miljöavgiften iglesbygdsbons kostnader. Det skulle sänka bensinprisetmed drygt en krona.Den lägre miljöavgiften skall vara kopplad tillmantalsskrivningsorten. Det är av mycket stor vikt att hittaett system som fördelar kostnaderna rättvist oavsett varman är bosatt i , och att möjligheter till olagligtnyttjande av systemet inte ''byggs in''. Med glesbygd menasi detta fall de områden från mellansvenska skogsbygdernaoch norrut som kallas skogslän, Värmlands-,Kopparbergs-, och norr därom. Deuppfyller alla krav som ovan anförts. Gränsdragningen kanbli föremål för diskussion, men flera olika stödområdenfinns i dessa bygder.Om en person väljer att bosätta sig och därmed betalaskatt i en glesbygdskommun, där skattetrycket är högremed sämre service i fråga om nästan allting jämfört med enstorstads- eller storstadsnära region, kan en enkelkompensation för långa resor därtill synas i en sådanmiljöåterbäring. Det finns helt enkelt ingen kollektivtrafiki många stora områden av våra län. Det offentliga,kommuner/landsting, kan inte prioritera större del avskattemedlen till kollektivtrafik, andelen ''olönsamma''linjer blir då för stor. Tar en person ett ansvar för attglesbygderna inte totalt avfolkas, skall han eller hon hasamma möjligheter att kunna finansiera sitt boende och sinanödvändiga transporter.Ett ''gränshandelskrig'' kan eliminerasMiljö- och glesbygdrabatten kan inte regleras genomolika prissättningar på olika bensinstationer, beroende påom de ligger i rabattberättigat område eller inte.Gränshandelsproblem med olika priser på näraliggandebensinstationer skulle helt slå ut stationerna med det högrepriset. Det skulle också innebära att kunder som inte ärberättigade till rabatt skulle komma i åtnjutande avdensamma.Glesbygdsbor som tillfälligt måste tanka i ''ickerabatterat område'' måste ändå kunna få sin rabatt.Metod 1Tekniskt kan detta lösas på flera olika sätt. Ett smidigtexmpel kan vara genom att använda de olika rabatt- ochköpkort som redan finns på bensinbolagen. En starktväxande flora av medlems-, köp- och rabattkort med tydligredovisning av de olika kortkostnaderna garanterar i ettlångsiktigt perspektiv konsumentintresset.Till korten kan denna kombinerade ''miljö- ochglesbygdsrabatt'' enkelt kopplas. Som exempel finns i dagföretagskort hos bl.a. OK-företagen. De har individuellarabatter som kan justeras per företag och kort efterrespektive avtal. Ett samarbete mellanskattemyndigheterna och respektive bensinkortsföretag ärnaturligtvis nödvändigt.Metod 2En lösning kan vara att skattemyndigheterna i samarbetemed körkortsregistret i respektive län distribuerar''magnetrabattkort'' till alla behöriga i länet. Dessa användsdå direkt i kassan vid varje köptillfälle med kontantbetalning.För den enskilde kan metod 2 användas utan attvederbörande behöver vara medlem eller kortkund hosnågot företag. Ur säkerhetssynpunkt kan detta system varaatt föredra, eftersom det förutsätter en särskildfotolegitimation för att fungera.Systemet är inte motiverat som en subventionering avglesbygdsbornas resor. Det är en korrigering så att deslipper bära avgifter som motiveras av att andra belastar sinmiljö på ett sätt som överskrider vad den tål.Argumentet mot differentiering av miljöavgifterna är attdet nu är koldioxiden och växthuseffekten som är den storafrågan. Utsläppen av svavel, som kommer från fossilabränslen, kan indikera hur mycket sådana som används.Räknat per capita är de större i än i . Det betyderatt har en marginal, skapad av biobränslen ochvattenkraft för uppvärmning, i sina samladekoldioxidutsläpp som bör ge utrymme förpersonbilstrafiken. Bensin står för endast av landets samlade utsläpp av koldioxid. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa en regionaldifferentiering av miljöavgifter för de områden som har befolkningsstruktur och låg miljöbelastning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som första steg tillämpa ettdifferentierat drivmedelspris på bensin och diesel.