mot · GG02Ub61 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens En bättre regional fördelning av högre utbildning iStockholms länStockholms universitet är stort med fler studentersamlade i ett enda campus än vid de världsberömdauniversiteten med den bästa undervisningen, de bästaprofessorerna och forskarna, de flesta nobelprisen. Mångaanser att är överfullt. Studenter tvingas ofta trängasi köerna till , till matsalen, till tunnelbanan.Många lokaler är hårt slitna och otrivsamma.Studieplatserna är högt utnyttjade men grundutbildningensprestationsgrad ligger under riksgenomsnittet, konstaterarutbildningsministern i årets högskolepropositon.Universitetsledningen vill ta emot fler studenter ochsamtidigt öka kvaliteten på olika sätt. För det begär manökade anslag.Vi tror att det behövs helt nya grepp.Högskoleutbildningen behöver anpassas bättre till defaktiska förhållandena i länet. Till en viss grad är detekonomiskt effektivt för varje producent att ha sinverksamhet samlad på ett ställe, men -- som erfarenheternabåde från insitutet och från mångastorstadsuniversitet utomlands visat -- man passerar lätt dengräns där stordriftens nackdelar börjar visa sig och där detär fördelaktigt även från producentsynpunkt att dela uppverksamheten geografiskt. Vi anser att redan harpasserat den gränsen. rektor uttalade nyligeni en intervju, att det är motiverat att bygga upp ettnytt universitet på . institutetsutbildning och forskning vid och sjukhushade varit omöjlig att rymma in i campus i , ochdelningen ökade vitaliteten och kvaliteten påtagligt. Novumhar efter få års verksamhet vunnit internationell ryktbarhet.Men det är inte i första hand producenternas synpunktersom är viktiga. Statsmakterna måste vara lyhörda förkonsumenternas intressen, i synnerhet i en verksamhet somsaknar egentliga marknadsmekanismer och där det är ettriksintresse att både öka antalet högre utbildade och attförbättra kvaliteten. Vi konstaterar att Stockholmsområdetoch i synnerhet den södra delen alltmer släpar efter övrigaSverige i utbildningshänseende. Statistiken talar sitt tydligaspråk. Andelen högskolenybörjare var /91 iprocent av befolkningen (18--) 0,97 i riket, 0,92 iStockholms län, 0,77 på och 0,73 i Haningekommun. Det betyder att övergångsfrekvensen mellangymnasium och högskola i stora delar av länstätorter ligger på nivåer som i rikets glesbygder, och att detalltså finns en stor potentiell marknad att ta tillvara där.Förhållandet är helt annorlunda i nordost- och nordsektorn,där , Tekniska högskolan, institutetoch ligger väl åtkomliga. Dessakommuner har en relativt hög andel högskolestuderandeungdomar. Högskoleutbildning på i godakommunikationslägen skulle sannolikt ökaövergångsfrekvensen också för ungdomar iStockholmsregionens södra delar och även i Sörmland.Näringslivet i --, och inte minstpå , är mest kompetenskrävandearbetsmarknad, och är våra egna ungdomarhänvisade till en utbildning som inte passar för denarbetsmarknaden. måste företagen skaffa storadelar av sin utbildade arbetskraft från andra landsändar ochbidrar därmed ofrivilligt till att dränera dem påhögutbildade. Det är alltså ett riksintresse att den högreutbildningen här blir bättre anpassad till den egnaarbetsmarknaden, vilket utbildningsproducenterna hittillsinte visat sig tillräckligt lyhörda för. Vi vet också, attnäringslivet för sin framtid är beroende av att kunnarekrytera akademiker och forskare i en helt annanutsträckning än . Det är den verkliga utmaningen förSverige, men vi anser inte att regeringen dragit tillräckligtlångtgående slutsater av det.Riksdagen har i olika sammanhang försökt få gehör hoshögskoleledningarna/producenterna för att sprida denhögre utbildningen till andra delar av länet, men det har --frånsett och vissautbildningar knutna till Tekniska högskolan -- inte varitsärskilt framgångsrikt, trots stort intresse och engagemang,både från och från kommunerna på Södertörn.Riksdagen har tidigare beslutat att Högskolan förlärarutbildning (HLS) skulle få ett nytt, samlat och effektivtcampus i , men genom regeringens allians medNy demokrati har beslutet rivits upp. Vi anser att det varförhastat och olyckligt. HLS arbetar i i splittradelokaler, utbildningsplatserna utnyttjas dåligt ochprestationsgraden ligger under riksgenomsnittet. Enlokalisering i intill järnvägen och nära E4/E20skulle ge högskolan snabba förbindelser inte bara medStockholm och övriga utan också medSödermanland och hela via de nyasnabbjärnvägarna. HLS skulle få ett med särskiltstor brist på behöriga lärare i skolan och låg övergång tillhögskolan, ett område med större behov av närhet tilllärarutbildningen än högskolans nuvarande omgivning.Regeringen föreslår i högskolepropositionen attStockholms universitet ''skall förlägga 275helårsstudentplatser till verksamheten i anslutning i ''. Vi ser detta som enbörjan på en breddad högskole- och forskningssatsning påSödertörn. Genom anknytningen till institutetsverksamhet i kan verksamheten redan från börjanfå en akademisk miljö och en viss mångsidighet.Förslaget torde avse det projekt som ochHuddinge kommuner samt driver under namnetNäringslivshögskola Syd, NHS, och som skall få inriktningmot mediakunskap i anknytning till Grafiskt centrum iTumba, till medicinsk teknik i anknytning till ochHuddinge sjukhus samt till språk, kultur, ekonomi ochbesöksnäringen i anknytning till det internationella centrumsom ligger i . En viktig del av projektet är detinnovationscentrum som planeras för att ännu starkareknyta NHS till näringslivet i regionen. Denna del avprojektet utreds och har inte hunnnit likalångt som utbildningsprogrammen, vilka är förberedda förstart i lokaler som finns tillgängliga i , ochFittja. Propositionens förslag om 275 årsstudentplatser ären bra början men, för att säkerställa att satsningen blirlångsiktig med minst 600 årsstudentplatser i slutet avtreårsperioden (1995/96), behöver de räknas upp till 1 150platser för treårsperioden. De föreslagna medlen börutökas i motsvarande grad, och det är med tanke på det nyadecentraliserade styrsystemet nödvändigt att hålla demåtskilda från allmänna budgetmedel.Vi vill peka på att det, utöver den satsning sompropositionen förespråkar, på finns andra viktigahögskoleverksamheter på som kräver ytterligaresatsningar för att kunna utveckas. I finns t.ex. enmycket framgångsrik ingenjörsskola, medan den andrakomponenten som förespråkas i den s.k. , dvs. universitetsutbildning i språk ochekonomi m.m., ännu är mycket outvecklad.Kommunen har emellertid i början av innevarande år,med stöd av , lyckats få en uppdragsenhet vidföretagsekonomiska institutionen inom Stockholmsuniversitet att etablera sig i . Genom lokaliseringenav företagsledning (IDF) tillHaninge har en organisatorisk och kunskapsmässig grundlagts till ett framtida utbildningscentrum i anda.För att kunna förverkliga visionerna krävs dock statligaårsstudieplatser inom bl.a. språk- och ekonomiområdet.Sverige behöver förstärka den högre tekniskautbildningen. Socialdemokraterna har tidigare i årföreslagit att ytterligare en teknisk högskola skall inrättas.Vi anser att bör komma i fråga för lokaliseringav en sådan utbildning.På finns många företag och andraverksamheter som är teknologiskt avancerade. Där finnsockså de utbildningar som tidigare beskrivits, och somskulle passa väl in i ett nytt nätverk där en teknisk högskolaskulle vara stommen. Som vi också beskrivit ovan harregionen ett underskott på högre utbildning iStockholmsregionen och speciellt på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av initiativ för attstimulera att högre utbildning lokaliseras till de södradelarna av ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utöka antaletårsstudieplatser för näringslivshögskoleutbildning vidNovum från 875 till 1 150 för treårsperioden /94--1995/96,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av denhögskoleverksamhet som etablerats i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen av Högskolan förlärarutbildning i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av en ny tekniskhögskola till .