mot · GG02L705 · 1993-01-26 00:00:00 — I ställs stränga krav på den inhemskalivsmedelsproduktionen. Det är framföralltbestämmelserna om hänsyn till miljö, hälsa, djurskydd ochlivsmedelskvalitet som ger uttryck för en högambitionsnivå. Vid en internationell jämförelse är desvenska kraven mer långtgående än motsvarande krav iflertalet av de länder som exporterar livsmedel till Sverige.Vad gäller vegetabilieproduktionen finns i ettprogram för omfattande neddragningar avbekämpningsmedelsanvändningen och övergång till mindrehälsofarliga preparat. I uppfödningen av djur förlivsmedelsproduktion får inte hormoner och antibiotikaanvändas i tillväxtbefrämjande syfte, hårda karensreglergäller efter medicinering och djurskyddsreglerna är merlångtgående än i andra länder. Genom ett konsekventarbete med hälsokontroll och smittskydd har t ex salmonellahelt kunnat elimineras eller hållas på betydligt lägre nivå äni något annat land.1989 beslutade att konsumentkrav ska kunnautgöra grund för förbud eller restriktioner för importeradelivsmedel. Utgångspunkten i GATT-förhandlingarna är förde nordiska ländernas del att även andra än renthälsomässiga skäl i vissa fall bör kunna accepteras i . Även frågor av etisk innebörd är föremål förförhandlingar.Lika villkorVi anser att konsumenterna måste kunna lita pålivsmedlen och att de svenska producenterna måstetillförsäkras en konkurrens på lika villkor. Därför måstesamma krav kunna ställas på de importerade livsmedlensom gäller för de inhemskt producerade beträffandeanvändningen av kemiska medel, medicinska preparat somhormoner och andra produktionsformer. I de föreståendeEG-överläggningarna anser vi att man från svensk sidamåste se till att importbestämmelserna utformas efter dessakrav.I samband med behandlingen av EES-utskottetsbetänkande EU1 togs frågan om krav på slakterier upp.Utskottet angav att de svenska slakterier som exporterar tillEG redan nu har en hantering som överensstämmer medEG:s regler. Vidare utgick utskottet från att de krav somställs på svenska exportslakterier också kommer att gälla förde slakterier inom EES som skall exportera sina produktertill . Vi menar att samma krav som svenskaslakterier ställs inför även måste gälla för de ländersslakterier varifrån importerar produkter.MärkningI samband med att livsmedelslagen ändrades 1989beslutades om märkning av ursprungsland på förpackadelivsmedel. Vi anser att även oförpackade livsmedel skamärkas med ursprungsland. Det är otillfredsställande attt ex varor som säljs över disk ska vara undantagna frånursprungsmärkning. I de flesta fall finns ju en uppgift omvarans pris anslagen som anger sort och pris. Det bör därförvara lätt att även ange ursprungsland.Vad gäller lösförsäljning av frukt och grönsaker finns enöverenskommelse med branschen att ursprungslandet skaanges. Tyvärr finns en del brister i efterlevnaden varför ävenfrukt och grönsaker bör omfattas av krav påursprungsmärkning.Vid märkning av en del varor, t ex sylt och marmelad,förekommer att som ursprungsland uppges det land därvaran förpackats eller beretts. Detta anser vi inte ärgodtagbart. Ska det egentliga syftet med ursprungsland nåsmåste märkningen avse det verkliga ursprungslandet ochinte ett s k ''mellanland''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i samband med EG-överläggningar samma krav bör ställas på importeradelivsmedel som på de svenskproducerade livsmedlen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samma regler som svenskaslakterier ställs inför vid export också bör gälla de ländersslakterier varifrån importerar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att oförpackade livsmedel, ävenfrukt och grönsaker, bör ursprungsmärkas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ursprungsmärkning bör avsedet verkliga ursprungslandet och inte ett ''mellanland'' därvaran förpackats eller råvaran beretts.