mot · GH02Jo1 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:3 Villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94 I propositionen föreslås att odlingsbegränsningen ochkvoteringen baserad proposition upphör, attkravet på återbetalning av omställningsstöd differentieras,att inlösenpriset på spannmål /95 blir 1,05kr/kg, att arealbidraget blir /ha och att direktbidragettill mjölkproduktion avvecklas fr.o.m. /95.Vidare föreslås att en miljöavgift på kadmium ihandelsgödsel införs fr.o.m. den 1 januari 1994.InledningRegeringen har alltsedan den tillträdde stegför steg avvikit års livsmedelspolitiska beslut ochokritiskt anpassat den svenska jordbruks- ochlivsmedelspolitiken till de förhållanden som råderinom EG. I det arbetet har regeringen främst sett till ettkortsiktigt producentintresse, någon långsiktig helhetssynpå det svenska jordbrukets och den svenskalivsmedelsindustrins möjligheter inom EG har intepresenterats. Inte heller har regeringen ägnat många tankaråt hur det svenska jordbruket inom eller utanför EG skallutformas för att vi skall kunna uppfylla våra åtaganden ienlighet med om bevarandet av denbiologiska mångfalden eller övriga miljömål som rörjordbruket. Konsumenternas möjligheter att få tillgång tillbra och prisvärda livsmedel har inte heller nämnvärt berörtsi regeringens propositioner.Den gradvisa anpassningen till EG:s nuvarandejordbrukspolitik fortsätter, trots attmedlemskapsförhandlingarna ännu inte är avslutade och viinte vet vilka villkor som kommer att råda den dag Sverigeeventuellt vinner inträde i EG. Därtill kommer den ökadeosäkerheten beroende på EG:s egen jordbrukspolitiskareform.Vi konstaterar också att även denna proposition är striktproducentinriktad. Förslagens inverkan på miljön och denbiologiska mångfalden berörs inte alls. Enligt våruppfattning har regeringen genom sin ensidiga satsning påspannmålsproduktion inte minskat utan ökat risken förmiljöskador från jordbruket. Hur denna risk skallmotverkas diskuteras inte, vare sig i denna eller tidigarepropositioner. Inte heller förs några resonemang ommöjligheterna att bevara jordbruket i skogs- ochmellanbygderna. Detta är anmärkningsvärt eftersomregeringen har aviserat en proposition just om denbiologiska mångfalden och där spelarjordbruket en stor och viktig roll.Inlösenpris och arealbidrag 1993/94Besluten att införa arealbidrag och återinförainlösenpriset på spannmål kommer att leda till attöverskottsproduktion av spannmål ökar ytterligare. Vianser, i motsats till regeringen, att det svenska jordbruketdärmed råkar in i ett ogynnsamt läge inför ett EG-inträde.Inom EG finns ett betydande och kostsamtspannmålsöverskott. Eftersom avsikten med denreformering av EG:s gemensamma jordbrukspolitik somhar påbörjats, och som skall fortsätta, är att minskakostnaderna för jordbruket måste överskotten bringas ner.Vi står därför fast vid vår tidigare uppfattning, att ettjordbruk där balans råder mellan produktion ochefterfrågan ger det svenska jordbruket och den svenskalivsmedelsindustrin de bästa förutsättningarna att klarakonkurrensen inom EG. Därmed behåller vi ett fortsatthårt rationaliseringstryck samt ökar pressen pålivsmedelsindustrin.För denna uppfattning har vi stöd av RRV som i sinrapport 1993:11 konstaterar att en marknadsanpassningav det svenska jordbruket är angelägen även i ljuset av ettnärmande till EG. Detta eftersom EG har samma problemsom och det därför finns anledning att anta att EG:sgemensamma jordbrukspolitik kommer att förändras iriktning mot lägre stödnivåer och avreglering. Mot denbakgrunden konstaterar RRV följande: ''Ju bättrenäringens förmåga är att producera till normalakommersiella villkor desto starkare är dess ställning införhårdnande konkurrens. ''Vi har i tidigare motioner avvisat regeringens förslag tillett arealbidrag som är konstruerat så att det gynnar dehögproducerande spannmålsodlarna. I har viröstat nej till införandet av det nuvarande högaarealbidraget. Istället har vi föreslagit att skalluppdra åt regeringen att utreda om landskapsvårdsstödetkan utvecklas så att det medverkar till säkerställande avbiologisk mångfald och stimulerar ekologisk odling.Ersättningen bör ställas i relation till de kollektivanyttigheter i form av landskapsvård m m lantbrukarenproducerar. skall det inkomststöd sombeslutades förlängas och stödbeloppet skall vara 500kr/ha. Kostnaden för detta beräknas till . Vividhåller denna ståndpunkt och anser inte heller attbidraget till slättjordbruket skall öka ytterligare. Införandetav ett arealbidrag i enlighet med bör anstå tillsvi som EG-medlemmar omfattas av EG:s gemensammajordbrukspolitik som den då är utformad.Vi står också fast vid vår ståndpunkt när det gälleråterinförande av inlösenpriset på spannmål på /kg. Enhöjning av inlösenpriset kommer att uppmuntra tillintensivare odling och leda till nya överskott. Det kommer,som vi tidigare påvisat, inte att vara till fördel för de svenskaspannmålsodlarna vid ett EG-inträde.Omställningsprogrammet budgetåren 1994/95 och1995/96Av samma skäl som ligger till grund för vårt nej tillåterinförande av inlösenpriset avvisar vi regeringens förslagatt avskaffa odlingsbegränsningen. Årets spannmålsskörduppgår till drygt 5,4 milj ton enligt SCB. Det är övernormskörd och över skördegenomsnittet de senastefem åren. Noteras bör att spannmålsareal hademinskat med 25 000 ha jämfört med . Av skördenanvänder vi själva inom landet ca 0,7 milj ton förlivsmedelsändamål och ca 3,3 milj ton för foder och utsäde.Återstoden, ca 1,4 milj ton, exporteras tillvärldsmarknadspris. Statens exportkostnader för spannmålvar 1989/, 1990/och 1991/. Även för /93 uppstod enexportkostnad på , trots dålig skörd på grund avtorkan i . Av detta framgår tydligt att det intefinns några produktionsskäl att ytterligare utvidgaodlingsmarken. Däremot finns det klara ekonomiska skälatt komma bort från ett statsfinansiellt betungandeöverskott.Vi avvisar också regeringens förslag att luckra uppreglerna för återbetalning av omställningsstödet. Villkorenför omställningsstödet är klara och tydliga. Om varaktigomställning inte skett före skall erhållet stödåterbetalas. Att ansvaret för den marknadsmässigabedömningen av alternativ till spannmålsodling åliggerbrukaren framgår tydligt av Lantbruksstyrelsens allmännaråd 1991:1, liksom att det är brukaren som skall stå förrisken och att det är brukarens ansvar att omställningenlyckas och blir varaktig. Om någon oklarhet har uppstått idenna fråga är det regeringen och böndernas egnaorganisationer som har det hela och fulla ansvaret för detta.Det är också värt att uppmärksamma RRV:s påpekandei verkets rapport 1993:11, Omställningsstöd tilljordbruket, att jordbruksnäringen har fått ersättning tvågånger för åtgärder som begränsar produktionen påmotsvarande två tredjedelar av arealen iomställningsprogrammet. Dels i form av trädesersättninginom ramen för programmet omställning 90, dels i form avomställningsstöd i enlighet med beslut. Det finnsingen som helst anledning till att samhällsmedel som välbehövs på andra angelägna områden skall användas för attersätta företagare som inte uppfyllt ingångna avtal.DirektbidragetRegeringen föreslår att direktbidraget till mjölkkoravvecklas /95.En av förutsättningarna livsmedelspolitiskabeslut var att prissänkningar till följd av avregleringen inteskall tillåtas påverka lönsamheten för jordbruket i norraSverige i någon nämnvärd grad. Direktbidraget tillmjölkkor spelar en avgörande roll för möjligheterna attupprätthålla ett lönsamt jordbruk i norra . Ettavskaffande skulle leda till nedläggning av jordbrukföretagmed åtföljande problem för sysselsättningen ochmöjligheterna att bibehålla offentlig och kommersiellservice i den delen av vårt land. bör uttala att dendel av direktbidragen till mjölkkor som riktas till jordbruketi norra (stödområdena 1--4) skall behållas.Direktstödet har också bidragit till att upprätthållajordbruket i skogs- och mellanbygderna och därmed tillbevarandet av den biologiska mångfalden och det öppnalandskapet. Det är angeläget ur samhällets synpunkt attsådana marker hävdas även fortsättningsvis. Närdirektbidraget avskaffas måste därför formerna för stöd tillhävd av värdefull natur- och kulturmark och bevarande avden biologiska mångfalden utvecklas. Av den anledningendelar vi regeringens uppfattning om en utredning som skallutarbeta förslag till program för den svenska tillämpningenav EG:s kompletterande miljöprogram på jordbruketsområde.Miljöavgift på handelsgödselRegeringen föreslår att miljöavgiften på fosfor avvecklassamtidigt som en kadmiumavgift på /g införs på gödselmed /kadmium per ton fosfor. Redan 1992avskaffades prisregleringsavgiften på fosfor och densammanlagda avgiften har därmed sänkts från /kg till1,per kg. När avgiften var som högst uppgick den till4,/kg. har både och Norgehögre fosforavgifter än Sverige.Höga avgifter på fosfor, rådgivning m m har mer änhalverat fosforanvändningen . Det visar att denförra socialdemokratiska regeringens prispolitik gettönskad effekt. föreslår emellertid regeringen attfosforavgiften skall tas bort med hänvisning tillJordbruksverkets rapport 1992:41, Miljöavgifter --bekämpningsmedel och handelsgödsel. Där hänvisas tillden uppnådda effekten och menar attborttagna avgifter inte skulle leda till avsevärd ökning avfosforanvändningen. Därtill kommmer att Jordbruksverketmenar att läckaget av fosfor inte i huvudsak beror påintensiteten i gödslingen utan mer på åtgärder för attminska fosforläckaget i form av att åkrarna hålls bevuxnaåret runt samt plantering av buskage intill vattendragen,bättre stallgödselhantering etc.Vi anser emellertid att även fosfor som en ändlig resursbör tas med i avvägningen, vilket även bör gälla annanfosforanvändning som t.ex. i tvättmedel. Därtill kommeratt de tidigare avgifterna även hade till uppgift att lägga ettvisst sektorsansvar för bevarandet av den biologiskamångfalden och det öppna landskapet på jordbruket. Avden anledningen vill vi även ha avgifter på kväve ochbekämpningsmedel, men här lägger vi inget förslageftersom de inte behandlas i denna proposition.Det finns alltså fler anledningar att behålla och utvidgamiljöavgiften på fosfor än de som regeringen redovisar.Vårt förslag är därför att lägga en miljöskatt på /kgfosfor på handelsgödsel, vilket skulle ge intäkter tillstatskassan på 40 till . Det får flera positivaeffekter:vi behåller incitamentet att inte överkonsumerahandelsgödsel en effektiv stallgödselhantering stimulerasnågot vi behåller näringens sektorsanvar, som dessutomom medlen används för att gynna odlingslandskapets natur-och kulturvård ger positiva fördelningspolitiska effekter iform av överföring av resurser från slättjordbruket tillskogsoch mellanbygder.Regeringens förslag till en kadmiumavgift på /gkadmium per ton fosfor ter sig tämligen verkningslöst omden bara skall tas ut på partier som innehåller mer än 50 gkadmium/ton fosfor. Genomsnittshalten ligger påmellan 60 och /ton fosfor och i den handelsgödsel somsåldes av kooperationen var genomsnittshalten40 g/ton fosfor. Det framgår också tydligt avpropositionstexten att regeringen inte ämnar införa någonkraftfullt styrande avgift:Denna avgiftsnivå har valts med hänsyn till att den kantänkas göra rening av fosforsyra intressant utan att innebäraen allvarlig belastning för jordbruket eller förkonsumenterna i det fall styreffekten (reningen) skulleutebli.Vi anser att en kraftigt styrande avgift för att få bortkadmiet från handelsgödsel är nödvändigt. De svenskajordarna är nu så allvarligt förorenade att snabba åtgärderkrävs. På vissa håll i är halterna i vetekärnor fleragånger över det gränsvärde på /kg, som Sverigeplanerar införa. Eftersom nästan hälften avkadmiumtillförseln till åkerjorden kommer viahandelsgödsel är det nödvändigt att ta detta problem påallvar. Även i regeringsställning var socialdemokraternamycket oroade över de ökade kadmiumhalterna iåkerjorden och tillsatte därför utredningen ''Mindrekadmium i handelsgödsel'' (SOU 1992:14). Om deborgerliga riksdagspartierna verkligen menar allvar medtalet om miljöavgifter utgör detta ett ypperligt tillfälle attagera.Avgiften på /g kadmium per ton fosfor kan få enstyrande effekt om den utgår på halter över /ton fosfor. (har redan tidigare uttalat att målet förkadmiumhalten i handelsgödsel skall vara /ton fosfor. )Möjligen kan avgiften vara något låg, och vi föreslår därfören kontrollstation efter lagändringens ikraftträdandeför att korrigera avgiftsnivån. Avgiften skulle innebära enökning på ca /kg fosfor och ge intäkter till statskassan påca om genomsnittshalten är /ton fosfor. Itakt med att rening införs kommer inkomsterna tillstatskassan att försvinna.Sammantaget kommer de föreslagna avgifterna påfosforhandelsgödsel att uppgå till i genomsnitt /kg fosforunder introduktionsperioden eller totalt 60 till 70 miljonerkr/år. I takt med renare gödsel kommer avgiften att sjunka.Detta kan jämföras med avgifter på /kg.Idag ökar subventionerna till jordbruket, och vi ser därföringen anledning att ytterligare sänka avgiftsnivåerna påhandelsgödsel.Dessa skatter/avgifter skapar utrymme för ökat stöd tillrådgivning samt bevarandet av den biologiska mångfalden,det öppna landskapet och jordbrukets övriga värden.Därmed kommer avgiften enbart att få positiva effekter påmiljön och jordbruksnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inlösenpris och inkomststöd /95,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om ett utvecklatlandskapsvårdsstöd med den inriktning som motionenanger,3. att avslår vad som i propositionen förordasi fråga om omställningsprogrammet för /95,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av direktbidragettill mjölkkor i norra (stödområdena 1--4),5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en miljöskatt på fosfor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kadmiumavgift påfosforgödsel.