mot · GH02Jo8 · 1993-10-28 00:00:00 — bör uppmanaregeringen att beakta dessa frågor i arbetet med enmiljöbalk.MarkavvattningSverige hyser en stor del av våtmarker. Mångaav våra vanliga våtmarksarter är hotade i andra europeiskaländer. Vi har därför ett internationellt ansvar både förvåtmarkerna som ekosystem och för deras arter. Menar viallvar med bevarandet av den biologiska mångfalden måstevåtmarkerna få högre skyddsstatus än . Våtmarker börinte längre få dikas annat än i undantagsfall, och därförhade det varit bättre med ett generellt förbud mot dikningav våtmarker. Dispensmöjligheter finns redan ilagstiftningen, vilket också propositionen redogör för. Ipraktiken leder regeringens förslag till omfattandeförbudsområden och stor restriktivitet mot markavvattning.Därför borde det vara enklare med ett förbud i hela landet.Om regeringens ändringar i naturvårdsförordningen blirgällande vill vi dock markera att stor restriktivitet meddispens mot förbudet skall gälla. I princip skall ingenmarkavvattning i de utpekade områdena ske, vilketinbegriper även klass I- och klass II-områden.På sikt anser vi att särskilda hänsynsregler måsteupprättas för skogsbruk på våtmarker och i sumpskog. Enviss avverkning tål ofta dessa marker men det får inteinbegripa kalavverkning eller markberedning.JordbruketJordbruket har många positiva effekter på våra natur-och kulturvärden. De positiva värdena vill vi bevara ochförstärka. Därför har vi arbetat med olika stödformer.Socialdemokraterna införde både landskapsvårdsstöd ochNOLA-bidrag och vår målsättning är att utveckla dessastödformer och nå upp till de nivåer som behövs föratt klara våra mål.Sektorsansvar och avgifterJordbrukets negativa effekter vill vi minska medregleringar och användning av ekonomiska styrmedel. Viföreslår också miljöskatter på handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel som ett sätt för sektorn att bära sittmiljöansvar. Den borgerliga regeringen har successivt sänktavgifterna för jordbruket. Detta anser vi vara fel politik. Vivill i stället öka sektorns miljöansvar och omvandla detidigare miljö- och prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel till miljöskatter för att klara sektornsmiljöansvar. I motion (1993/94:Jo1) föreslår vi därför enmiljöskatt på fosfor på /kg.Miljöskatterna ser vi främst som ett finansielltinstrument för att klara näringens ansvar för miljö- ochnaturvård, men de minskar även risken för överkonsumtionav dessa insatsvaror i jordbruket. Om miljöskatten påhandelsgödsel och bekämpningsmedel återförs tilljordbruket i form av stöd till naturvårdande insatser uppnårman även en positiv regionalpolitisk effekt, eftersom medelöverförs från slättjordbruket i landets södra och mellerstadelar till skogs- och mellanbygder där de flestabevarandevärda markerna finns.Naturvårdsverket har i anslagsframställan till nästa årsbudget (p g a regeringens direktiv) inte begärt ökade anslagför och landskapsvårdsstödet. Däremot markerarde i en särskild bilaga att ökat stöd behövs för att klaramålen för naturvården. Även socialdemokraterna anser attdessa stödformer måste öka om vi ska klara att leva upp tillmålsättningen att bevara den biologiska mångfalden.Socialdemokraterna har med förslaget om ökatsektorsansvar och miljöskatter utrymme att öka anslagentill dessa verksamheter. Vi föreslår därför en ökning avlandskapsvårdsstödet förkommande budgetår inom anslaget B 5.Regeringen har gett uppdrag attinformera lantbrukare om biotopskyddet och bevarandet avden biologiska mångfalden. Några ekonomiska resurserfinns inte med i denna proposition utan regeringen hänvisartill att man skall återkomma i budgetpropositionen. I dettasammanhang vill vi poängtera att sådan information mycketväl skulle kunna bekostas med AMS-medel och skötas vialänsstyrelserna. Denna fråga bör därför hänskjutas tilllänsstyrelserna och tas upp som en del i dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. AMS bör utredabehoven av naturvårdande insatser och föreslå vilkaåtgärder som är lämpliga att bekosta medarbetsmarknadsmedel. Detta vill vi ge regeringen tillkänna.Vi anser också att formerna för utbetalning avlandskapsvårdsstöd och NOLA-bidrag bör ses över för attgöra dem mer rättvisa och bättre än nu få dem att styra motatt behålla de mest bevarandevärda markerna och samtidigtöka incitamentet att utveckla den biologiska mångfalden påstödarealerna. Det är också angeläget att utvecklaskötselmetoderna för dessa marker. Extensiv djurhållningborde exempelvis kunna utvecklas och bli billigare.Genresursernas bevarande i jordbruketDet svenska bondesamhället har i årtusenden utvecklathärdiga och bra arter som är anpassade till vårt nordiskaklimat. Även en mångfald köks- och trädgårdsväxter harutvecklats, även om de är av betydligt senare datum. Dettagenmaterial försvinner i allt snabbare takt till förmån förhögproduktiva och moderna sorter som ofta saknar deninbyggda tålighet som det gamla odlingsmaterialet besatt.Vi har blivit alltmer varse att det gamla genmaterialetinnehåller unika egenskaper som kan bliekonomiskt värdefulla. kan de gamla sorternabehövas i förädlingsarbetet för att vi skall få fram bra ochtåliga jordbruksprodukter, trädgårdsväxter och husdjur. Dekan också behövas för framställning av medicin eller igenteknikernas laboratorier. Men de gamla arterna harockså ett egenvärde i sig -- det gäller allt från fjällkor ochgotlandsruss till kryddväxter.Regeringen avser att upprätta särskildabevarandeplaner för samtliga svenska lantsorter ochhusdjur. Vi förutsätter att även trädgårdsväxter inkluderas idessa bevarandeplaner. Det är angeläget att påskynda dettaarbete för att få en bättre överblick över de åtgärder somskyndsamt behöver göras. Hoten mot dessa arter äruppenbara.Nordiska genbanken är ett naturligt centrum förbevarandearbetet, men det finns även många andrainstitutioner, organisationer och föreningar som arbetarideellt eller med statliga anslag för att bevara olika arter.Särskilt har vi, precis som regeringen, uppmärksammatbehovet av stöd till ark under ettuppbyggnadskede. Vi ställer oss därför positiva till ettengångsanslag till dem. Resurser för bevarandearbetemåste säkerställas och samarbetet mellan olika grupper,inklusive de och vissa museer, böröka. Bevarandeplanerna och den snart avslutadelandstudien om biologisk mångfald ger förhoppningsvisvägledning beträffande hur stora resurser som krävs och hurde bäst skall användas. Vi förutsätter att regeringenåterkommer till med ett mer genomarbetatförslag i denna fråga och tar här inte ställning till vilkaekonomiska resurser som behövs eller hur de skall fördelas.Handel med hotade arterHandel med hotade arter regleras internationellt bl.a.via den s.k. . har dock intelevt upp till konventionen, och lagstiftningen på dettaområde måste därför skärpas. anser bl.a.Världsnaturfonden och attSverige är ett transitland för hotade arter. Under senare århar det gällt export av papegojor till . Det äroroväckande.Det är angeläget att skyndsamt skärpa lagstiftningen omhandel med hotade arter. måste ta sittinternationella ansvar i denna fråga, särskilt som dennafråga är starkt kopplad till bevarandet av den biologiskamångfalden. Vi måste åtminstone ha ambitionen att nå upptill EG:s skyddsnivå.Regeringen skall återkomma med förslag till lagstiftningom handel med hotade arter under våren 1994.Socialdemokraterna anser att denna lagstiftning måstesamlas i en lag och inte som splittras på olikaintresseområden. En samlad lagstiftning underlättarmyndigheternas tillsyn och gör lagstiftningen meröverblickbar. Vi anser också att handel med hotade artermåste regleras i alla led. Det gäller såväl transporter,försäljning som utförsel. Vidare måste vi kunna förbjudaäven hotade arter som inte finns med på CITES-listan föratt visa att vi respekterar förbud i andra länder.Anmälningsplikt skall gälla för alla som arbetar med attkonservera djur, även fritidskonservatorer. Myndigheternaskall ha rätt att utföra inspektion hos konservatorer, zoo-affärer, vilthandlare och importörer av djur.Forskning om biologisk mångfaldI propositionen föreslås ett centrum för bevarandet avden biologiska mångfalden knutet till Sverigeslantbruksuniversitet och . Anledningenär bl.a. att härbärgerardatabanken för hotade arter. Den socialdemokratiskapartikongressen beslutade att arbeta för en utveckling avLantbruksuniversitetet till ett naturresursuniversitet för attdärmed minska branschanknytningen. Regeringens beslutatt öka resurserna till för arbetemed biologisk mångfald ligger därmed i linje med vårtkongressbeslut. Vi ställer oss därför positiva till beslutet attöka forskningsresurserna för biologisk mångfald tillLantbruksuniversitetet. Vi vill dock poängtera attsamordningsansvaret även måste gälla limniska och marinaarter samt husdjur, jordbruksgrödor och trädgårdsväxter.Vi är tveksamma till att det behövs en centrumbildning föratt tillfredsställa regeringens mål om samordning avforskningen om den biologiska mångfalden. Vi tar ställningi denna fråga först när regeringen återkommer ibudgetpropositionen.Det är också positivt att öka kraven på information frånolika forskningsinstitutioner till avnämarna, som i detta fallfrämst är kommuner och länsstyrelser samt lantbrukare ochskogsbolag/skogsarbetare. Men detta får inte fråntaNaturvårdsverket, och Skogsstyrelsenderas informationsansvar. Vi tror att det huvudsakligainformationsansvaret ändå måste ligga på de statliga verksom har till uppgift att styra de olika verksamheterna.Vad gäller forskning vill vi i övrigt anföra att det ärangeläget att öka forskningen om marken som resurs.Marken och de olika ekosystemen är basen förartbevarandet, och om vi brukar marken eller släpper utföroreningar på ett sätt som urlakar kemikalier och näringtill vattendrag och hav får vi dels problem i näraliggandeekosystem och dels problem med sämre bärkraft hos denbrukade marken. Därmed kan den biologiska mångfaldenpå sikt hotas, trots att vi arbetar för att bevara enskildaarter. Läckaget av kobolt till havet, som man nu tror orsakatde giftiga algblomningarna på , utgör ett sådanproblem som bör stämma till eftertanke.Landskapsplanering är ett angeläget, men dåligtutvecklat område särskilt när det gäller planering avjordoch skogsbruket. Angelägna uppgifter är att få bättrekunskaper om vad som krävs i form av olika biotoper ochspridningskorridorer för att även vardagslandskapets arterskall överleva och den genetiska variationen inom arternaskall behållas. Det är också angeläget att öka forskningenför mer naturanpassat och därmed långsiktigt hållbartjordoch skogsbruk.Det krävs också ökad forskning om problem vidutsättning av genmodifierade organismer. Det ärnödvändigt att skaffa en strategi för hur genmodifieradeorganismer och deras påverkan på miljön och denbiologiska mångfalden skall följas vid utsättning. Därmedskaffar samhället också underlag för sin bedömning av demiljökonsekvensbeskrivningar som kommer att krävas isamband med utsättning av genmodifierade organismer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strategin för en biologiskmångfald vad gäller bevarandet av en bra livsmiljö förväxter och djur,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strategin för en biologiskmångfald vad gäller intrångsersättning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strategin för en biologiskmångfald vad gäller samarbete med ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strategin för en biologiskmångfald vad gäller turism,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strategin för en biologiskmångfald vad gäller utveckling av miljöindex,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsbrukets sektorsansvar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av främmande arteroch klonat material i skogsbruket,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om markavvattning,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt för /95 bör under anslaget B 5 anvisas300 till landskapsvårdsstöd,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalning avlandskapsvårdsstöd och NOLA-bidrag,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AMS och naturvårdandeinsatser,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarandet av genetiska resurserinom jordbruket och trädgårdsnäringen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning om handel medhotade arter,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om biologiskmångfald.