ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A216 · 1993-01-26 00:00:00 — kommun i är en av de rikaste ilandet, räknat i naturresurser. Den stora tillgången ärvattenkraften, den vattenkraft som allt sedan Vattenfallsutbyggnad av kraftverk stått för en stordel av elkraftförsörjning. Inkomsterna av detta hartill största delen dock gått kommuen förbi och i och med attuppbyggnaderna är färdiga kommer inteheller några inkomster från anläggningsarbeten.Fortfarande är ändå en av kommunens störrearbetsgivare med cirka 300 personer sysselsatta medvattenkraftsproduktion. När nu , pga höjtavkastningskrav från ägaren staten och beräknad minskadförsäljning genom den konkurrens som uppstår genomavregleringen av el-marknaden, anser sig behöva säga uppca 105 anställda är det ett oerhört kraftigt slag motsysselsättningen i denna glesbygdskommun med bara ca 6 000 invånare.Jokkmokks kommun, och i synnerhet de drabbadeorterna , har levererat sin rikedomsöderut och riskerar nu sin överlevnad. I sammanhangetförtjänar nämnas att av anställda finns bara enblygsam del i , som dessa svarar förmer än hälften av hela produktion av el frånvattenkraft.Givetvis har företaget ett visstsamhällsansvar, vilket vi inte får underlåta att påpeka.Samtidigt är det uppenbart att det svenska samhället i sinhelhet, vilket såväl som drar fördel av Jokkmokksnaturtillgång vattenkraften, har ett moraliskt ansvar förkommunen och orterna (som uppstått helt pgavattenkraftsexploateringen) och Vuollerim. Detta ansvarmåste visa sig i konkreta åtgärder som komplement till deansträngningar som företaget och Jokkmokkskommun gör.För samhällenas överlevnad räcker det inte med att desom nu anses överflödiga erbjuds pension, utbildning elleromplacering till andra orter. Nya arbetstillfällen måste tillinom kommun och i och Vuollerim.Ett rimligt tillvägagångssätt kunde vara att, i likhet medvad som skedde beträffande , tillsätta enarbetsgrupp på nationell nivå som med statliga medelarbetade för att på olika sätt underlätta tillkomsten av nyaarbetstillfällen i kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en arbetsgrupp sommed statliga medel aktivt skall arbeta för att skapa nyaarbetstillfällen och underlätta nya verksamheter inomfrämst och Vuollerim i kommun.
mot · GG02A217 · 1993-01-26 00:00:00 — Ungdomspraktikplatserna har funnits . Våra farhågor har besannats. Systemet innebäratt ungdomarna i sin första kontakt med arbetslivet i alltförmånga fall hamnar i en fiffelsituation. Företaget som tar inden unge förväntar sig att få arbete utfört, trots att det ärförbjudet. Den unge känner sig pressad att acceptera detta,och får därigenom lära sig att fiffel tillhör ordningen påarbetsmarknaden och i näringslivet. Risken är uppenbar föratt den insikten befästs och hänger kvar under resten av detyrkesverksamma livet.Uppfattningen att man är undangömd för att störa så litesom möjligt sprider sig allt mer bland ungdomarna. Och detär förståeligt när ersättningen är urusel, speciellt med tankepå ungdomar i det högre åldersintervallet, och reglernasäger att arbete inte får utföras. Man räknas alltså inte frånsamhällets synpunkt. Vi motionärer vänder oss inte mot attsamhället gör insatser för arbetslösa ungdomar, men vi ärmycket angelägna om att det görs på ett så bra sätt att detblir en bra och meningsfull investering för framtiden. Fördetta krävs att ungdomarna får utföra riktigt arbete och attdet betalas på ett anständigt sätt.Det är vår uppfattning att regeringen och den borgerligariksdagsmajoriteten var medveten om systemets svaghetermen gick in i det med öppna ögon, därför att man hade ettannat och för dem viktigare mål. Nämligen att växla nerlöneförväntningarna hos ungdomar och därigenom stödjaSvenska systemskifte på densvenska arbetsmarknaden. För att vänja unga avmed att organisera sig fackligt är ungdomspraktiken såutformad att ungdomarna inte omfattas av de fackligarättigheter som är en av hörnpelarna i definitionen av endemokrati. Detta är naturligtvis den principielltallvarligaste invändningen emot ungdomspraktiksystemet.Var arkitekterna finns är inte någon svår gåta att lösa.Trots att ungdomspraktiken är av så låg kvalité är den enmycket dyr affär för staten. I är nupengarna slut, så nya platser kan inte tillsättas. Dettaförhållande gör inte en dålig sak bättre.Vi motionärer vill ha ungdomsplatser med ett konkretinnehåll av utbildning, arbete och lön. Vi anser detsjälvklart att den medborgerliga rättigheten att tillhöra enfackförening som har förhandlingsrätt för den berördeockså skall vara en rättighet för unga människor i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder motungdomsarbetslösheten som ger utbildning, arbete och lön.
mot · GG02A219 · 1993-01-26 00:00:00 — I regeringens budgetproposition (1992/93:100, bil 12, s.10--11) anmäler kulturministern i anslutning till vissa frågorom kultur- och arbetsmarknadspolitik förslag om enengångsvis omfördelning av s.k. lönebidragsmedel för vissakulturinstitutioner mm. Vidare beräknar ministern enersättning till länsarbetsnämnderna avseende Riksarkivetoch landsarkiven om . för dessalönebidragsmedel (s. 116).SVAR har 28 medarbetare finansierade medlönebidragsmedel samt planerar för en utökning avlönebidragsanställda med 12 medarbetare; denna utökninghar sin grund i dels övertag av medarbetare från verksamheter i främst och ,), dels den omfattandeverksamhetsökning SVAR planerar i anslutning tillnybyggnad för (servicefunktioner såsom cafeteria, telefonväxel,vaktmästeri och kundreception).Enligt samma beräkningsgrund som ministern nyttjat vidsin medelsberäkning medför SVAR:s planerade utökningenligt vad ovan redovisats att ministerns förslag bör räknasupp med till således 15 750 000 kronor.Medlen tas från tionde huvudtitelns anslag Särskildaåtgärder för handikappade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i fråga om medelsbehovet tillRiksarkivet och landsarkiven vad avser lönebidragsmedelför SVAR.
mot · GG02A220 · 1993-01-26 00:00:00 — Vettiga arbetsuppgifter och utbildning för arbetslösa Arbetslösheten beräknas kosta samhället cirka 100miljarder kronor nästa budgetår. En mycket stor del avbeloppet måste lånas upp, vilket innebär en tung belastningpå statens budget.En av de viktigaste uppgifterna för regeringen måstevara att hitta vägar så att en ännu mycket större del avdenna jättesatsning skulle kunna räknas som investering förframtiden, till glädje och fromma för de arbetslösa och tillnytta för landet.En investering blir arbetslöshetskostnaden bara om denarbetslöse kan sysselsättas med vettiga arbetsuppgifter ellerkan vidareutbilda sig genom att till exempel läsa språk. Idagens och morgondagens alltmer internationaliseradesamhälle är goda språkkunskaper en stor tillgång. Mycketutbildning kan ske med distansundervisning.En framkomlig väg vore att alla som drabbats avarbetslöshet erbjuds arbete eller utbildning. Staten skulleinte betala ut högre ersätnning för den som har sådantarbete eller studerar än för den som är helt utan arbete,vilket innebär nettolön exklusive skatt. Arbetsgivaren somordnar arbetet skulle inte belastas med sociala kostnader.Med andra ord skulle det inte bli några extra kostnaderför samhället utöver de som arbetslösheten för med sig,förutom de i detta sammanhang förhållandevis småkostnaderna för utbildning. Som lärare bör i första handkompetenta arbetslösa anställas. Vinsten är att vi tar tillvaraden viktiga resurs de arbetslösa är, och deras svåra situationskulle upplevas mindre hopplös.Vi är medvetna om att förslaget primärt kommer attmötas av hårt motstånd från fackligt håll. Det kan upplevassom ett hot mot dem som har kvar sitt arbete. Men reglernabör kunna utformas på ett sådant sätt att de som har arbeteinte skall drabbas. Anställningarna kan tidsbegränsas tillförslagsvis , och anställning på de särskildavillkoren kan bara ske i projekt som annars inte skulle bliav.Vi föreslår en snabbutredning som i samarbete medberörda parter kartlägger möjligheter och konsekvenser,och framlägger förslag till genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att så stor del sommöjligt av stödet till de arbetslösa används till utbildningoch arbete som kan betraktas som en investering förframtiden.
mot · GG02A221 · 1993-01-26 00:00:00 — Under nu rådande konjunktur är det mångasmåföretagare som har det mycket besvärligt medsysselsättningen, beroende bl.a. på att de ärunderleverantörer. Därigenom är de mycket beroende avatt de företag man levererar sina varor till har förmågan attsälja de produkter man tillverkar.En småföretagare kan inte utnyttja sin a-kassa när hanär undersysselsatt. För att göra detta måste han avvecklaverksamheten. Först då betraktas han som arbetslös.Många småföretagare vill inget hellre än att ha sittföretag kvar, men behöver hjälp under en lågkonjunkturmed att hitta antingen nya kunder eller på annat sätt fåmöjlighet att övervintra, t.ex. med en utbildningsinsats.Tyvärr är det alltför ofta så att småföretagare inte har rådmed utbildning i en lågkonjunktur, medan man i enhögkonjunktur inte anser sig ha tid, för då måste manproducera för att kunna sköta sina leveranstider.I genomförs ett unikt projektför småföretagare. har viaArbetsmarknadsstyrelsen fått särskilda pengar till enförebyggande satsning på ca 25 småföretagare i skildabranscher. Projektet går ut på att kompetensutveckla dessaföretagare inom skilda ämnesområden, somaffärsutveckling, marknadsföring, företagsekonomi,kalkylering, kvalitet, ADB och EG-kunskap. Kursenomfattar totalt på heltid.Kursen har blivit mycket framgångsrik och allainblandade parter arbetar nu med att försöka få enpermanentning av kursen.Genom att företagarna inte kan vara ifrån sina företag ien sådan omfattning, har kursen förlagts under 50 veckormed . Parallellt har företagaren dåmöjlighet att arbeta i företaget. kanföretagarna arbeta med sitt företag inom de områden somföretaget avhandlar. Därmed får företagaren professionellhjälp med att t.ex. lägga upp en strategisk plan överföretagets utveckling.Under utbildningstiden har företagarenutbildningsbidrag, ett bidrag som normalt inte skulle utgåmed nuvarande regelverk. Många av dessa företagare haruppgivit att de inte skulle ha råd att gå på utbildningen omdetta bidrag inte utgick. Av det skälet skulle det varaangeläget att reglerna för utbildningsbidrag för företagareses över, som gör det möjligt att ur arbetsmarknadspolitiskbedömning hjälpa en företagare till kompetensutveckling,speciellt i en lågkonjunktur. Därigenom kan företagetöverleva och ett antal arbetstillfällen räddas.Vi anser att regeringen bör få uppdrag attlägga förslag om ändrade regler för utbildningsbidrag försmåföretagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler förutbildningsbidrag för småföretagare.
mot · GG02A224 · 1993-01-26 00:00:00 — Studier med bibehållen A-kasseersättning Regeringen har via ändring av förordningen omarbetslöshetsförsäkring (SFS 1992:1334) bl.a. föreskrivit atten person under vissa villkor kan studera på deltid medbibehållen A-kasseersättning.Den praxis som förekommer när det gäller tolkningen avförordningen innebär att A-kassorna i praktikenändå vägrar en arbetslös bibehållen ersättning om denneönskar studera i en exempelvis planlagd folkhögskolekursmed sådan omfattning att den trots att utbildningen är pådeltid ger vidgad behörighet och kompetens i flera ämnen.Att å andra sidan studera på deltid ett ämne i taget påKomvux skulle enligt samma praxis vara möjligt.Gränsdragningen mellan ''tillåten och otillåten utbildning''synes över huvud taget vara mycket oklar trots attförordningstexten som sådan inte borde leda tilltolkningstvister.I samband med folkhögskolornas rekrytering avdeltagare till kurserna för arbetslösa har en mycket storgrupp människor med A-kasseersättning önskat påbörjastudier. Inför risken att förlora sin A-kasseersättning harman dock dragit tillbaka sina ansökningar.Detta ger negativa effekter för såväl samhället som dearbetslösa. Däremot skulle en samhällsvinst i stället uppståom människor i perioder av arbetslöshet kunde förbättra sinutbildningskompetens. Jämfört med att gå sysslolös skulledessutom de arbetslösas sociala situation förbättrasväsentligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt, under förutsättning att den arbetslöse står tillarbetsmarknadens förfogande och kontinuerligt hållerkontakt med den lokala arbetsförmedlingen samt är bereddatt avbryta sina studier om han får arbete, rätten att studeramed bibehållen A-kasseersättning alltid bör finnas,2. att som sin mening ger regeringen till känna,att under de i yrkande 1 ovan angivna förutsättningarna,denna rätt också bör kunna utvidgas till att omfattaheltidsstudier.
mot · GG02A225 · 1993-01-26 00:00:00 — Många människor i gränstrakterna mellan ochSverige bor i ett land men arbetar i ett annat. Gränsen ses avdessa människor som en administrativ gräns. Förbindelsenmellan norrmän och svenskar är i många fall både vardagligoch naturlig. Men trots att det nordiska samarbetet varatlänge är det inte problemfritt att arbeta eller bo i fören eller tvärtom.Den s k endagarsregeln gör att många svenskar somarbetar i blir helt utan skydd vid permittering ellerarbetslöshet. Det är ju helt omöjligt för t ex en arbetare påoljefälten i att återvända hem varje dag.Det är inte möjligt för norrmän att gå påarbetsmarknadskurs i . Att man skattar i det landman arbetar utan möjlighet till ränteavdrag för lån igrannlandet är självklart ett hinder för en gemensamnordisk arbetsmarknad.Norska medborgare får inte arbeta i svenska Televerketoch för att få arbeta som yrkeschaufför måste man varabosatt i . Det är inte möjligt p g a tullbestämmelseratt ha en norsk fritidsbåt uppställd i förvinterförvaring eller att ha en husvagn stående en längre tidutan att bli debiterad moms.Detta är några exempel på problem som kan drabbanorrmän och svenskar som bor i ett land men arbetar i ettannat. Många av dessa problem borde kunna lösas på ett förde i gränstrakterna boende bättre sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningarför en gemensam nordisk arbetsmarknad.
mot · GG02A227 · 1993-01-26 00:00:00 — Ungdomsskolan har byggts ut kraftigt från slutet av1960-talet. Detta är bra, men det betyder också attutbildningsklyftorna växer. Genomvuxenutbildningsreformen fick vuxnamöjlighet att med studiestöd ''läsa in''grundskolekompetens. är det att utvidga denna rättatt även omfatta gymnasiekompetens. Varje vuxen somsaknar gymnasiekompetens i svenska, matematik, engelskaoch samhällskunskap bör få rätt att komplettera sinutbildning. Under utbildningen skall ersättning utgå somtäcker inkomstbortfallet.Samtidigt måste företagens personalutbildning fördelaspå ett rättvisare sätt. Det är de mest välutbildade som fården största andelen av personalutbildningen av sinaarbetsgivare. Många medlemmar i får ingenpersonalutbildning alls. Företagen måste åläggas avsättaresurser för personalutbildning för alla anställda. För att fåen rättvis fördelning måste arbetstagarnas organisationer fåett avgörande inflytande över personalutbildningensfördelning och innehåll.Personalutbildning är en investering, som ger godavkastning för såväl företag som samhälle. Det förstärks avden ökade internationalisering som står inför på1990-talet. minskar tillströmningen av ungdomartill arbetskraften i , vilket leder till en ökadgenomsnittsålder i arbetslivet.Den statliga kompetensutredningen konstaterar i sittbetänkande att arbetskraftens utbildning är otillräcklig förframtida krav. Samhället måste ta ett huvudansvar för attförbättra människors utbildning. Vuxenutbildningen börske i samverkan mellan samhälle, företag och de anställdasorganisationer -- en trepartssamverkan.För att detta skall kunna ske krävs attarbetsorganisationen ändras och det gamla tayloristiskasystemet överges som inte ger utrymme förkompetensutveckling för alla grupper. Det i sin tur kräverutveckling av möjligheten till inflytande för de anställda,inte avveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten bör stimuleramöjligheten för vuxna att skaffa grundskole- ochgymnasiekompetens genom fördelaktiga ekonomiskavillkor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomisk stimulans till enbranschorienterad fort- och vidareutbildning itrepartssamverkan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att folkbildningens modell börutnyttjas i en politik för kompetensutveckling,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återskapa möjligheten för deanställdas fackliga organisationer till information ochrådgivning gällande utbildning och kompetensutveckling.
mot · GG02A229 · 1993-01-26 00:00:00 — Eftersom direktiven, enligt vår mening, förarbetslivsutveckling, ALU, är otillräckliga, och i stora delarenbart leder till en viss form av terapiverksamhet, föreslårvi följande:ALU skall i stället vara en form av praktiskkunskapstillämpning, där många arbetssökandeskvalificerade yrkeserfarenhet på olika vägar skall kommasamhället och den enskilde till godo.Huvuddragen i nuvarande system:ALU skall anordnas av kommuner, arbetsförmedlingar,organisationer, föreningar, facken, kooperativ och företag.Denna organisationsform innebär att en egentlig huvudmansaknas, samt att byråkratin är en koloss på lerfötter.ALU är tillgängligt endast för de personer som uppbärA-kassa, samt numera -- efter det att Ny Demokrati påtalaten av felaktigheterna -- även de som har KAS-ersättning.Den ersättning, som de som deltager i ALU uppbär,kallas utbildningsbidrag.Vårt förslag:ALU skall vara tillgängligt för alla arbetslösa. Inteenbart för dem som uppbär A-kassa eller KAS.ALU skall anordnas av arbetsförmedlingar, kommuneroch näringsliv, som tillsammans, i regi, bildarexempelvis någon form av ''näringspolitisk stiftelse''. Dettainnebär: mindre krångel, snabbare hantering och mindrebyråkrati samt en huvudman.Vi ställer oss bakom regeringens förslag om attersättningen som de arbetslösa uppbär skall ges i form avutbildningsbidrag, varvid AMF ingår.Många arbetssökande är kvalificerade yrkesmänoch kvinnor med lång erfarenhet. Många har under sinverksamma yrkesperiod haft idéer som de varken haft tideller resurser att utveckla.En lönsam åtgärd, vore enligt vårt förmenande därför attstarta en form av projektverksamhet där arbetssökandeskall knyta kontakter med andra arbetssökande -- yrkesmäninom samma område eller ett område som man själv intebehärskar -- för att i grupp kunna driva ett kommersielltgångbart projekt. Sådana grupper kunde exempelvis kallasResurs-Utvecklings-Projekt, förkortat till RU-projekt.I och med ovanstående konstruktion kan man för varjeRU-projekt utse en handledare inom ramen för statligtberedskapsarbete.Båda inom den offentliga sektorn och inom näringslivetfinns en del outnyttjade möjligheter för de arbetslösa.Skolornas lokaliteter inom den praktisk-tekniska sektornsamt motsvarande områden inom näringslivet utnyttjasendast . kunde de tagas i anspråk av RU-grupper, då de som är arbetssökande kanske mer anpassarsin ''arbetstid'' efter omständigheterna.Genom vår föreslagna sammansättning av ALU får dearbetslösa en möjlighet att förverkliga sina innovationeroch/eller förkovring inom sitt eget gebit. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetslivsutveckling skall varatillgänglig för alla arbetslösa,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en effektivickebyråkratisk huvudman för att aktiveraarbetslivsutvecklingsprojektet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra ALU:s nuvarandepassiva, terapiliknande verksamhet, till att aktivera dearbetssökande genom förverkligande av de så kalladeResurs-Utvecklings-projekten.
mot · GG02A230 · 1993-01-26 00:00:00 — De regler som finns för deltidsarbetslösasarbetslöshetsersättning är orimliga och innebär i många fallatt den deltidsarbetande måste säga upp sitt arbete för attklara ekonomin! Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Deregler vi har i arbetslöshetsförsäkringen innebär att mannormalt får stämpla om man är . Idenna period får ingå högst . När man nåtttaket och stämplat de får man välja mellan attförsöka leva på en deltidslön eller säga upp sig och stämplaheltid.Det är många människor som ställs inför detta faktum,cirka en miljon löntagare arbetar deltid och av dessaär kvinnor. Långt ifrån alla har frivilligt valt deltidsarbete,tvärtom är det den enda möjlighet som står till buds. Alltförmånga arbeten är organiserade på deltid, isynnerhet gällerdetta olika vård- och serviceyrken. Det bör i detsammanhanget noteras att det är arbetsgivaren som ytterstbeslutar om arbetsorganisationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 150-dagarsregeln fördeltidsarbetslösa bör upphävas och samordnas medvillkoren för heltidsarbetslösa.
mot · GG02A231 · 1993-01-26 00:00:00 — skärptes reglerna vid stämpling till A-kassa vid deltidsarbete. var enskärpning angelägen då utnyttjandet av reglerna sattes isystem både av arbetsgivare och arbetstagare genom endast anställde folk på deltid.I dagens situation med alltfler arbetslösa både på heltidoch deltid bör en återgång ske till det gamla systemet. Desom stämplar på deltid och är på väg att utförsäkras fårsäga upp sina anställningar och gå över till att stämpla påheltid för att kunna försörja sig.En förändring av A-kassereglerna bör därför ske genomatt begränsningen för deltidsarbetslösa att stämpla 150dagar skall tas bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slopa den speciellatidsbegränsningen för deltidsarbetslösa att uppbäraarbetslöshetsförsäkring.
mot · GG02A234 · 1993-01-26 00:00:00 — Fackets roll vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder Få situationer kan vara så förödande för en människasom arbetslöshet och då särskilt om arbetslösheten blirlångvarig. I syfte att hålla nere arbetslösheten iungdomsgrupperna fattade regeringen och den borgerligariksdagsmajoriteten beslut om att inrättaungdomspraktikplatser, en form avarbetsmarknadsutbildning med arbetsplatsförlagd praktik.Praktikplatserna infördes och har fåttstor genomslagskraft på arbetsmarknaden.Av lagen framgår att den som anvisats ungdomspraktikinte är anställd hos den som upplåter praktikplatsen. Någotegentligt arbetsgivaransvar finns alltså inte. Det råder helleringet anställningsförhållande mellan staten ochpraktikanten.Det som sägs i lagen är att arbetsgivaren har ett stortansvar att välja lämpliga arbetsuppgifter. Arbetsgivaren harockså ansvar för att se till att tiden på arbetsplatsenverkligen blir meningsfull. Ansvarigt statsråd harunderstrukit att platserna inte skall användas för att ersättaannan arbetskraft.I dagsläget kan dock konstateras attungdomspraktikplatser på många företag i praktikenkommit att ersätta reguljär arbetskraft.Arbetsförmedlingen skall anmälaungdomspraktikplatserna till berörda lokala fackligaorganisationer, vilka skall beredas möjlighet att yttra sig.Denna yttranderätt nyttjas allmänt av de fackligaorganisationerna.För att det inte skall uppstå konflikt mellan ungdomarnaoch den reguljära arbetskraften är det angeläget att reglernaefterlevs så att ungdomspraktikanterna inte kan användasför att ersätta annan arbetskraft. Det är angeläget att se tillatt företagen inte missbrukar ungdomspraktikplatsernagenom att skära ned på den ordinarie arbetskraften ochefter några månader i praktiken ersätta arbetskraft medungdomspraktikplatser.Ungdomspraktikanterna bör således inte annat än vidöverenskommelse med lokal facklig organisation kunnaplaceras på arbetsplatser som skurit ned på personal densenaste , räknat frånanvisningstillfället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fackets roll vid placering avungdomspraktikanter på arbetsplatser som skurit ned påpersonal.