mot · GG02Ub490 · 1993-01-26 00:00:00 — Få saker är väsentligare för människor än att deras barnfår en bra start i livet. Därför är det viktigt att vi i Sverigekan skapa en bra skola för barnen. Vi tror inte att de storaförändringarna av skolan nås enbart genom attdecentralisera makten till kommunalpolitiker, utan genomatt släppa in nya aktörer nämligen lärare, elever ochföräldrar. Den statliga och kommunala skolpolitiken kanlägga en grund, men sedan är det engagemanget hos de somär verksamma i skolan som vi måste lita till.Under det gångna året har det skett en hel del positivaförändringar när det gäller skolan. Frågor som Folkpartietliberalerna länge har kämpat för är nu undergenomförande. Det gäller t.ex. beslut att ge allaelever och föräldrar rätt att välja skola och beslutet attskapa likvärdiga ekonomiska villkor mellan fristående ochoffentliga skolor. har dessutom beslutat att gealla kommuner en generell rätt att jämka i grundskolanstimplaner så att enskilda skolor får möjlighet att ordna såkallade profilklasser.För oss i liberalerna är det nu naturligt attgå vidare och därmed föreslå en utökad decentralisering avbeslut som gäller skolan, i en form som vi kallar''självstyrande skolor''.Åtminstone har det funnits en uttaladambition i svenskt skolväsende att decentralisera makten.Det har emellertid gått trögt. SIA-reformen, , läroplansreformen och reformeringen avstatsbidragssystemet innehåller alla moment avdecentralisering. Det nya förslaget till statsbidrag i form aven ''påse'' till kommunerna är även det ett stort steg mot attge kommunerna större möjlighet till inflytande över de egnabesluten.Men menar ändå de flesta, att ettgrundproblem som motverkar en positiv utveckling avskolan, är den centraliserade beslutsstrukturen med denstarkt regelstyrda och byråkratiserade skolan.Så sent som påpekade såvälRiksrevisionsverket som en särskild utredningsgrupp somLångtidsutredningen tillsatt, att det är nödvändigt att föraner beslutsrätten i systemet. bekräftar detforskningsrapporter visat tidigare: Trots det myckna taletom skolans styrning är det ingen som längre styrskolsystemet. Det kanske kan tyckas tilltalande ur liberalsynvinkel, men problemet med detta förhållande är att intenågon kan ställas till ansvar för de problem som finns,eftersom alla med fog kan skylla på andra.I den nämnda bilagan till talas bl.a.om att de enskilda skolorna bör ges en självständigställning, även i ekonomiskt avseende, med frihet förskolledningen att profilera utbildningen och förändraskolmiljö och arbetsformer.Från sida har vi sökt driva pådecentraliseringsprocessen. Vi anser att det gått förlångsamt.För att skolor skall kunna verka i den form som vi kallarsjälvstyrande skolor föreslår vi:att kommunernadecentraliserar beslutsrätten i en mängd frågor till deenskilda skolenheterna,att det i skollagen införs enbestämmelse som stöder personal, elever och föräldrar omde kräver att få ta över viss beslutsrätt om deras egen skolafrån kommunen,att rågången mellan vad som är politiskabeslut och vad som är beslut av verksamhetskaraktär delsändras så att färre frågor inom skolområdet ses sompolitiska, dels upprätthålls med konsekvens, eftersom detär viktigt att lärarnas professionalism samt elevers ochföräldrars rätt till inflytande respekteras,att ambitionenatt åstadkomma likvärdiga skolor i hela landet upprätthålls,bl.a. genom 1) lagstiftning som lägger fast kommunernasskyldigheter och medborgarnas rättigheter, 2) statligabidrag till kommunerna, 3) av antagen läroplan,4) statlig lärarutbildning, 5) ett system för offentligutvärdering av skolan samt 6) i sista hand ettsanktionssystem som drabbar kommuner som inte lever upptill sina åligganden,att det i skollagen slås fast att varjeskola bör ha ett beslutsorgan, t.ex. benämnt skolråd,sammansatt av lärare och övrig personal, föräldrar ochelever, med rektor som ordförande och med möjlighet attknyta externa krafter, t.ex. kulturpersonligheter,företagsledare, politiker eller andra till rådet. När det gällerelevernas inflytande torde det vara rimligt att derasinflytande ökar i takt med deras mognad och ålder.attman genom lagstiftning, förslagsvis i skollagen, reglerar hurde personer som skall sitta i skolrådet skall väljas och förhur etc., ett reglerat valförfarande är viktigt urdemokratisk synvinkel,att det som sagts inte pånågot sätt ska inkräkta på det arbete som redan bedrivs föratt hitta andra former för elevinflytande, föräldrakontakt,samarbete mellan lärare etc.Vi har noterat ett ökat stöd för idén med självstyrandeskolor i den allmänna debatten. I vårt grannland Danmarkhar man en form av självstyrandeskolor som verkar fungera väl. Vi bör vid vår egen planeringför självstyrande skolor ta tillvara den kunskap ocherfarenhet som man i har på detta område.Vi anser alltså att varje skola bör kunna inrätta ettskolråd. För att genomföra detta kan krävas förändringar idagens lagstiftning bl.a. vad gäller skollagen,kommunallagen, grundskoleförordningen ochgymnasieförordningen. Vi vill alltså ha en lagstiftning sominnebär att de verksamma vid en skolenhet skall ha rätt attöverta vissa beslutsbefogenheter. Denna form avorganisatorisk lösning bör komma till stånd när flertalet avde vid en skolenhet verksamma så önskar.Följande punkter kan nämnas som exempel på vad vianser realistiskt att överlåta till varje skola att besluta om:Budgetfrågor, dvs. prioriteringar och resultatansvarinom en given ekonomisk ram. Klasstorlekar, t.ex. enavvägning mellan specialundervisning och mindre klasserSkoldagens förläggning Ämnesprofil eller särskildtillvalsprofil undervisning eller traditionellårskursindelning Ämnesvis eller ämnesövergripandeundervisningFör att kunna förverkliga vår idé med ''självstyrandeskolor'' anser vi att det bör tillsättas en utredningsom kan ge förslag på hur ''självstyrande skolor'' skallkunna införas. Utredningen bör dessutom få i uppdrag attge förslag på och konkretisera de ändringar som krävs avlagar och förordningar, samt föreslå vilka frågor som kanöverlämnas till skolorna att själva besluta om och hurstyrelsen på skolorna skall tillsättas.Vi tror att man i en ''självstyrande skola'' ökarengagemanget hos alla berörda, vilket leder till att kvaliténi skolan höjs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om självstyrande skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en utredningsnarast tillsätts för att se över hur man i skall kunnainföra ''självstyrande skolor''.