mot · GG02T203 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningGoda kommunikationer är en förutsättning för att helaSverige ska leva. En utbyggnad av kollektivtrafiken och ettväl utbyggt väg- och järnvägsnät ökar möjligheterna för ettdecentraliserat samhälle med boende och arbetstillfällenspridda över landet. Investeringar inom området person-och godstransporter är en avgörande förutsättning för attskapa tillväxtmöjligheter i alla delar av landet. Inte minstför de företag som har långa avstånd till marknaden ärberoendet av goda kommunikationer stort för att kunnahävda sig nationellt och internationellt.Centern har varit pådrivande både närdet gäller takten och nivån på investeringar i vägar ochjärnvägar. Vi har fullföljt denna politik i regeringsställning.Det finns beslut om investeringar i en omfattning somaldrig tidigare. Den sammanlagda investeringsnivån /93 är vilket kan jämförasmed den genomsnittliga nivån som var ca4 miljarder kr per år.Årets budgetproposition innehåller en rad förslag ochåtgärder som visar att regeringen prioriterarinfrastrukturpolitiken. En fortsatt hög nivå bibehålls förinvesteringar i infrastruktur. Investeringarnas storabetydelse för regional utveckling och förbättrad miljö slåsfast. Marknadsanpassning av trafikverken genom utökadkonkurrens förbättrar möjligheterna till effektivisering ochmångfald inom dessa områden, vilket bl a kan ske genombolagisering av verksamheten. I budgetpropositionenaviseras också stora förändringar på infrastrukturpolitikensområde vilka avses presenteras i eninfrastrukturproposition . Det gällerbland annat förslag om övergång till lånefinansiering vidinvesteringar i infrastruktur vilket också tidigareföreslagit.Vi vill med denna motion redovisa hur vi bör gå vidaremed utformningen av en infrastrukturpolitik för 2000-talet.En framtida infrastrukturpolitikInvesteringar i infrastruktur är nödvändiga av flera skäl.För det första behöver en stor del av infrastrukturen rustasoch förnyas. För det andra är investeringar i infrastrukturen viktig förutsättning för utveckling och tillväxt i alla delarav landet d v s en viktig del i strävan motregeringsförklaringens mål att hela ska leva.Samtidigt måste avståndsnackdelen till viktigasteexportmarknad -- övriga -- minskas. En sådansatsning förbättrar också förutsättningarna för att tasig ur den rådande lågkonjunkturen på en så offensiv nivåsom möjligt, med relativt hög sysselsättningsgrad och engod infrastrukturell potential.Det är viktigt att rätt prioriteringar görs när strategin fören fortsatt infrastrukturpolitik läggs upp. För att detta skavara möjligt krävs en bättre helhetssyn än tidigare inomdetta område. Framtida beslut måste bygga på godakunskaper om infrastrukturens roll och betydelse förlandets utveckling. För är en viktig utgångspunktför en sammanhållen och långsiktig trafikpolitik att ett mermiljövänligt och ekologiskt uthålligt transportsystemskapas.Investeringar i trafikanläggningar måste därför görassamhällsekonomiskt och miljömässigt optimala. Dettamåste ske utifrån varje regions specifika förutsättningar ochbehov. Det innebär att i regioner och områden därvägtrafiken är det enda realistiska alternativet ska vägarnaprioriteras. I områden där det finns underlag förkollektivtrafik ska denna trafik prioriteras. För långvägaperson- och godstransporter ska i första hand järnväg ochsjöfart och i vissa fall flyget prioriteras. Det handlar enligtcenterns mening inte om antingen eller, utan om attinvesteringarna sammantaget ska leda till utveckling av helalandet och till förbättrad miljö.För del gäller särskilda omständigheter därfärjetrafiken utgör grunden för kommunikationerna medövriga . Färjetrafiken mellan och fastlandetbör kostnadsmässigt betraktas som motsvarande resa påfastlandet. Utifrån detta synsätt bör den s k vägprincipenläggas fast vilket innebär att anslutes till det övrigasvenska vägnätet. Samma princip bör gälla även för övrigickestatlig färjetrafik inom landet.Vi vill här peka på några punkter som är av betydelseför inriktningen på infrastrukturpolitiken . Allaprognoser pekar mot att transportarbetet kommer fortsättaatt öka även . Transportkostnaden står också fören allt större andel av företagens kostnader. Företagen blirmer och mer beroende av snabba och frekventa transporter.Tillgång till kommunikationer som väg, järnväg, flyg ochpost- och tele/data blir en allt större konkurrensfaktor förmånga företag. Tillgång till goda kommunikationer sommöjliggör pendling får allt större betydelse för attmöjliggöra boende på landsbygd.Vägtrafiken ger det största bidraget till de miljöfarligautsläppen i luften. De samhällsekonomiska effekterna ochkostnaderna för de påföljande miljöskadorna är stora.Vissa slutsatser är för oss i självklara att drautifrån dessa punkter. En första slutsats är attsamhällsplaneringen måste inriktas mot attminska behovet av transporter. Det kan bland annat skegenom att arbete, boende, service och fritid organiseras i sånära anslutning till varandra som möjligt och genom attlokal produktion för lokala behov stimuleras. En andraslutsats är att vi aldrig får glömma att investeringar iinfrastruktur är av största strategiska betydelse förutvecklingen inom näringslivet i hela ,exportindustrins konkurrensförutsättningararbete ochboende på landsbygd och i glesbygd.Inriktningen på investeringarna måste bl a vara attutifrån en transportekonomisk helhetssyn prioriteramiljövänliga transporter som järnväg och sjöfart,görasmarta systemlösningar som underlättar ett snabbt flödeinom både person- och godstransporterna -- inom landetoch till ochöka den totala kvalitén i resandet.Reformera infrastrukturplaneringenSom vi även tidigare framhållit erfordras en bättrehelhetssyn och en sammanhållen strategi för de olikakommunikationsområdena inom infrastrukturpolitikensområde. Vi hälsar därför med tillfredsställelse de avkommunikationsministern aviserade förslagen tillbeslutsunderlag med olika alternativa inriktningar som skapresenteras senare i vår.Den helhetssyn i infrastrukturplaneringen som vieftersträvar syftar till att åstadkomma en planeringsprocesssom leder till att man väljer lösningar sombidrar till att förverkliga kretsloppssamhället och samtidigtstärker den regionala balansen och förbättrartransportflödena till övriga . Det betyder att införvarje beslut om större investeringar i infrastruktur ensamlad bedömning görs av vilken typ av investering sombäst kan bidra till att uppnå dessa mål.Ett val utifrån dessa utgångspunkter kan innebära att ensatsning på järnvägen prioriteras framför enmotorvägssatsning. En sådan bedömning kan göras intebara utifrån de förutsättningar järnvägen har utan iförsta hand utifrån vetskapen om de storautvecklingsmöjligheter som järnvägstransporter har iframtiden.Den strategiska planeringen vid investeringar iinfrastruktur bör ske utifrån följande principer:Minstamöjliga miljöpåverkanStörsta möjliga effekt för denregionala utvecklingenBästa möjliga stöd för detexportbaserade näringslivetBästa möjliga långsiktigasamhällsekonomiska nyttaDen vägledande principen ur miljö- ochenergieffektivitetssynpunkt bör vara att järnvägs- ochsjötransporter prioriteras före väg- och flygtransporter.Detta gäller givetvis då det finns möjligheter att välja blanddessa alternativ. I många fall är vägtransporter det endarealistiska alternativet. Då måste självfallet investeringar ivägnätet göras för att så långt möjligt effektivisera dessatransporter.Den princip som bör gälla vid investeringsbedömningarutifrån kravet på regional balans och förbättrad närhet tillEuropamarknaden är att prioritera investeringar som delsknyter ihop de olika delarna i en region och dels knyter ihopden egna regionen med andra regioner och övriga Europa.Det kan t ex innebära att investeringar i den regionalatågtrafiken och det mindre vägnätet prioriteras föreinvesteringar i stora trafikleder och motorvägar.Samordna sjö-, järnvägs- och biltransporterna förgodstrafikenSamordnade transportsystem behövs med samverkanbil-tåg-båt och med balanserade flöden för ökad effektivitetoch bättre transportekonomi vid godstransporter. Viktigakrav för att uppnå detta är bl a följande:1. Terminalfunktioner och rangerbangårdar bör så långtmöjligt anknyta till de tre trnsportslagens infrastruktur. SJ:strafikupplägg med 11 tågbildningspunkter behöverintegreras med vissa viktiga hamnlägen längs ,Sydkusten och Ostkusten samt våra viktigaste insjöhamnarvid och Vänern.2. Den växande Europamarknaden kräver attalternativa transportvägar organiseras för att effektivt klaratransporterna. Det gäller inte minst den potential somnärsjöfarten har. Detta skapar också förutsättningar förmarknadsuppbyggnad och effektiv priskonkurrens mellanolika transportlösningar. Även den nordiska samverkan ochdelaktigheten i uppbyggnaden av , , ryskanärområdet, , och övrigaÖsteuropa måste beaktas.3. behöver öka sin marknadsandel i områdenmed stark trängsel på vägnätet och/eller högmiljöbelastning. Det gäller t ex flöden till och frånkontinenten och från de olika Västkusthamnarna tillSydsverige, , ochSydostkusten.4. Kombitrafiken är mycket viktig för att utvecklajärnvägens konkurrenskraft på den mer högvärdigaproduktmarknaden (insatskomponenter, elektronik,möbler, dagligvaror, kapitalvaror etc). De kombineradetransporterna med järnväg måste här ges en rejäl chans attutvecklas, inklusive teknikutveckling för effektivalastbärare.5. Matarbanor (s k short-lines) behövs för att fånga uppspridda flöden och föra dessa till tågbildningspunkter.Erfarenheter från både och visar attmatartrafik kan drivas i privat regi med mycket småkostnader och god kundservice som attraherar nyagodsvolymer.Strategi för utbyggnad av järnvägsnätetJärnvägen har under en mycket lång tidsperiodeftersatts. Investeringarna har varit helt otillräckliga.Jämfört med andra länder som exempelvis och USAligger långt efter i investeringsnivå. Inom EG görsnu stora satsningar på järnvägens infrastruktur. Det är nuhög tid även för att göra omfattande investeringarför att bygga upp ett heltäckande, effektivt ochkonkurrenskraftigt järnvägsnät i hela . Det betyderatt den höga investeringsnivå vi nu nått upp till måstebibehållas på minst nuvarande nivå ett långt stycke in på2000-talet.Den samhälls- och trafikekonomiska nyttan avinvesteringar i infrastruktur är stor. Studier av effekterna avökade investeringar i person- och godstrafiken visar pådetta. De skapar en nationell resurs -- en högklassigtransportstandard -- som är avgörande för såvälnäringslivets som konkurrenskraft.Utgångspunkten för en snabb och kraftfull utbyggnad avjärnvägen måste vara människors och näringslivets behovav snabba, säkra, punktliga och kostnadseffektivatransporter. Dessa behov kan tillgodoses genom ökadkapacitet och högre hastigheter. Det är viktigt atttidsåtgången för hela transporten, från dörr till dörr, avkunderna uppfattas som fördelaktig i förhållande tillalternativen.GodstrafikenFör godstrafiken krävs investeringar både förupprustning av dåliga bansträckor och för byggande av nyjärnväg. Det finns en betydande potential för järnvägen pågodssidan. Enligt vissa bedömningar kan järnvägenstransportarbete öka . En ökad utbyggnad avdubbelspår på stombanenätet är en grundförutsättning föratt nå effektivitet i transporterna. Då kan också järnvägenpå allvar konkurrera med vägtransporterna.Naturliga nischer för järnvägens godstransporter ärsystemtransporter med hela vagnslaster för råvaror ochhalvfabrikatflexibla kombisystem för halvfabrikat ochfärdigvarorexpressgodssystem för färskvaror,reservdelar, paket och post.PersontrafikenPersontrafikens utvecklingsmöjlighet i är mycketstor. Enligt vissa beräkningar skulle en radikal förbättringav tågtrafiken kunna leda till att den inrikes persontrafikenöver ökar från 5 miljarder personkm 1988 till ca 18miljarder personkm när effekterna avförbättringarna slagit igenom i resvanorna. Tågetsmarknadsandel av persontransporterna skulle därvid ökafrån till 30%.Utbyggnaden och förbättringen av persontrafiken kanske genom en kombination av följande insatser:1. Utbyggnad och sammanlänkning av infrastrukturentill ett sammanhängande spårsystem som kan betjäna 75--av landets befolkning.2. Utnyttjande av modernaste tågteknik med snabba ocheffektiva tågtyper som samverkar i ett bekvämt, snabbt ochkostnadseffektivt tågtrafiksystem.3. Införande av en helt ny tågplan med turer och linjersom knyter samman folkrika regioner och korridorer medhög tågfrekvens och få tågbyten.Effekterna av detta skulle, enligt en rapport från RailForum , bl a bli att:Restiden kan minskas med igenomsnitt 40--45%.Antalet tågbyten skulle minska fjärdedel och de flesta resor av utan tågbyten.Tågen skulle ansluta till storflygplatserna och tillhöghastighetstågen på kontinenten.Den samhällsekonomiska nyttan för den totalainvestering som krävs har beräknats till 2,5--3,0 gångerkostnaden för investeringen.Väginvesteringarnas inriktningEn bedömning av investeringsbehoven för vägar irelation till bl a järnvägen måste vila på en realistisk syn påbilens för- och nackdelar. Bilen ger stora möjligheter tilltransporter på ett lätt och smidigt sätt. Den är för mångamänniskor den enda möjligheten att transportera sig mellanolika platser. Hundratusentals människor saknaralternativa möjligheter att ta sig till sitt arbete, sinfritidssysselsättning eller till släktingar och vänner. Bilenkan också medverka till att bryta isoleringen för enskildaeller grupper av människor. står vägtrafiken, d vs lastbilar, bussar och bilar, för en betydande del av dagensmiljöförstöring. av koldioxidutsläppen och avkväveoxidutsläppen kommer från vägtrafiken. Istorstädernas gatumiljöer svarar trafiken för avluftföroreningarna.Det måste dock poängteras att det är den tunga trafikensom är den dominerande föroreningskällan och att bilensandel fortlöpande minskar i och med bättre reningsmetoderoch lägre bränsleförbrukning. En fortsatt förbättring avreningsteknik och en successiv övergång till icke fossilabränslen är viktiga medel för att minska luftföroreningarnafrån vägtrafiken.I och med den investeringsinriktning som vi förordar idenna motion förändras förutsättningarna radikalt förbehoven inom vägtransportsidan. Genom en ordentligsatsning på övergång till järnvägstransporter bör bådebelastningen på vägnätet och luftföroreningarna minska.Detta leder i sin tur till att de ensidiga behoven avstorskaliga vägtrafiklösningar minskar.En ny vägpolitik innebär med andra ord att den slagsidaväginvesteringarna fått mot stora motorvägsprojektomprövas. Huvudinriktningen på vägpolitiken kan då istället bli att höja standarden på hela vägnätet. En särskildsatsning måste göras i områden där alternativ tillvägtransporter saknas. Det betyder bl a en kraftig satsningpå upprustning och underhåll. Dessutom bör enupprustning och nybyggnation ske av vägar som kanförbättra hela det sammanhållna vägnätets effektivitet. Detbetyder exempelvis vägar som, i kombination medjärnvägen, snabbt och effektivt kan förflytta gods ochmänniskor till och från regioner och mellan ochövriga Europa.Ett viktigt delmål för vägpolitiken som 1988 årstrafikpolitiska beslut innebar var att en tillfredsställandestandard skulle säkerställas även på det lågtrafikeradevägnätet. I årets budgetproposition konstateras att dettamål inte helt har kunnat uppnås.Stora delar av det lågtrafikerade vägnätet är trots sinrelativt låga trafikandel av central betydelse för mångamänniskors och företags förutsättningar att nå regionalamarknader och för att nå de interregionala transportnätenför vidare transporter nationellt eller internationellt. Därförbör en särskild satsning göras för att snabbt nå det uppsattamålet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för en framtidainfrastrukturpolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktning och prioriteringar ireformerad långsiktig infrastrukturplanering,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en bättre samordningoch samverkan mellan de olika trafikslagen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en strategi för utbyggnad avjärnvägsnätet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om väginvesteringarnas inriktning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den s.k. vägprincipen börläggas fast för Gotlandstrafiken.