mot · GG02Ub499 · 1993-01-26 00:00:00 — SammanfattningNy demokrati anser att en lärlingsmodell som den tyskayrkesutbildningen, vilken har mycket gott anseende iEuropa, bör införas i Sverige.Den nya lärlingsutbildningen skall vara en kombinationav sådan yrkesutbildning som sker i ett företags regi, inomramen för ett anställningsförhållande, samt studier av vissaämnen. Lärlingsutbildningen får m a o ett delathuvudmannaskap, företagen respektive kommunerna.Lärlingarnas anställningsförhållanden de är iföretagen är en fråga för parterna på arbetsmarknaden attkomma överens om.BakgrundArbetsmarknaden är tuffare och Sverigesbudgetunderskott är större än . Företagenvill gärna anställa ungdomar men dessa saknar erfarenhetoch kan därför inte utföra samma arbete som äldre, erfarenpersonal. Ändå måste företagen betala nästan samma löntill dessa kategorier anställda. Genomsnittligt har t exindustriarbetare bara lägre lön änvuxna arbetare. Det betyder att ungdomar intekompenserar sin mer begränsade arbetserfarenhet med lågalöneanspråk. De får inte heller möjlighet till enlöneutveckling, som sporrar dem att vidareutveckla sinkompetens. Det står också klart att många ungdomar självareagerar mot detta och ser det som en självklarhet att lönenborde vara mer differentierad.För att bl a ge ungdomar en rimlig chans att komma inoch skaffa sig en verkligt meningsfull arbetslivserfarenhetbehövs en ny lärlingsutbildning.Ett annat viktigt skäl för detta är att med hänsyntill den internationella konkurrensen måste skapa bättreförutsättningar för att hänga med och helst ligga före i dentekniska utvecklingen samt att se till att det finns enåldersmässigt fördelad, kvalificerad arbetskraft.Lärlingsutbildning kan också bidra till återväxten inomsmala yrkesområden.Det tyska lärlingssystemetFr o m tionde årskursen () måste elever som integår i gymnasiet istället gå i yrkesskola, åtminstone på deltid.Ungdomarna måste själva skaffa en lärlingsplats. Stora företag som BMW och haregna stora lärlingsverkstäder, såsom f ö svenska storföretagtidigare hade. Men även mindre företag, t exslakteributiker, bankkontor och skomakare tar emotlärlingar.När en ungdom funnit en lärlingsplats, upprättas ettkontrakt mellan arbetsgivaren och lärlingen. Dettakontrakt ger lärlingen rätt -- men också skyldighet -- tillplats i yrkesskola. Utbildningen sker parallellt medyrkesträning eller anställning. Därgår bl a elever som genomgår inledande yrkesträning samtelever som lämnat högstadiet. --89 gick 1,6miljoner elever i yrkesskola. I yrkesskolan skall eleven pådeltid få en allmän och yrkesinriktad utbildning medspeciell inriktning på yrkesträning. avundervisningen avser allmänna ämnen som modersmål,samhälls- och socialkunskap, ekonomi, religion och sport.I det tyska systemet finns tre aktörer: företaget somutbildar lärlingen under 3--(alternativt 3--4veckor), skolan som bidrar med den teoretiskaundervisningen 1--(alternativt 1--2veckor), samt som tredje part Handelskammare (alternativtHantverkskammare och Industrikammare).Kursplaner läggs gemensamt upp av federala ochdelstatsmyndigheter. Yrkesutbildningen regleras genom enfederal lag. Det är m a o centralt fastställda kursplaner somomfattar både den undervisning som ges i yrkesskolan ochden som ges på företaget. Därigenom garanteras attexempelvis en metallarbetarlärling hos BMW får sammautbildning som en hos Siemens.Det första grundläggande yrkesskoleåret väljer elevernaen av 13 utbildningslinjer (byggnadsindustri, el,affärsadministration etc). grenasyrkesutbildningen ut till ungefär 380 erkändayrkeskarriärer.Det är inför Handelskammaren som lärlingarna avläggersina slutprov, för att få utbildningen godkänd.Handelskammaren har således fått en statlig funktion.Lärlingsprovet pågår i och omfattar bådepraktiska och teoretiska, skriftliga och muntliga prov.Betygen är desamma som i det övriga tyska skolsystemet:en sexgradig sifferskala där 1 är högsta betyg och 6 ärunderkänt. För att godkännas får eleven inte heller ha merän en femma.Från företagen finns detaljerade anvisningar beträffandevilka avdelningar och ämnesområden lärlingen skall gåigenom under den 2- alternativt 3-årigalärlingsutbildningen. (Tiden varierar beroende på tidigareskolgång. )På varje företag skall det finnas en utbildningsansvarigperson. Under utbildningen erhåller lärlingen lön, förstaåret ca , andra året ca 2500 och tredjeåret ca . Lärlingslönerna varierarstarkt mellan olika branscher och även mellan olikadelstater.Företagen får inget ekonomiskt bidrag från samhället förlärlingsverksamheten.Efter slutförd skolgång erhåller eleverna ettexamensbevis som också kvalificerar innehavaren till attantas till högre yrkesutbildning, exempelvis s kBerufsaufbauschule (påbyggnadskurs), som gerbehörighet till tekniskt universitet.Elever med realexamen kan gå till Fachgymnasium (3-årigt tekniskt gymnasium) eller till Fachoberschule (2-årigteknisk skola) och därifrån till Fachhochschule.Det finns alltså inga återvändsgränder i det tyskaskolsystemet. Vilken skola en elev än har valt kan han/honalltid fortsätta till en högre utbildning.Fördelar med ett system som det tyskaUngdomar ges en chans att komma in på den tuffaarbetsmarknaden och att skaffa sig en gedigenyrkesutbildning som gör att de blir attraktiva påarbetsmarknaden.Huvudsyftet med utbildningen är att förmedla gedignakunskaper på arbetsplatsen för att erhålla kompetent ochyrkeskunnig personal till en rimlig kostnad.Lärlingarna kommer på ett naturligt sätt i direkt kontaktmed en arbetsplats med allt vad det innebär avdatamaskiner, fax etc. samt social skolning i samvaron medarbetskamrater och kunder. Lärlingarna växer in i denormer och arbetsvillkor som finns på våra arbetsplatser.Kopplingen skola och företag är unik. Eleverna bliroftast bättre motiverade, då de som lärlingar kan konstateraatt skolkunskaperna kan appliceras ute i företagen.Lönen innebär att krav kan ställas på lärlingarna i bådeföretag och skola; även om beloppet är litet, vill man intemista det.Lärlingarna har ett anställningskontrakt och tillhör denordinarie personalen. Det ligger i företagets intresse attlärlingarna sköter sitt arbete och blirgodkända i slutprovet.Näringslivet anställer, utbildar och avlönar lärlingar påvillkor som arbetsmarknadens parter enas om. Statenbestämmer i grova drag vad utbildningen ska innehålla,men tar bara ansvar för skolundervisningen, ett par dagarper vecka (alternativt ett per veckor ).Sverige har små skolor med dålig ekonomi. Utanlärlingsutbildning är risken stor för att vi inte hänger med iden tekniska utvecklingen.Ett sorts kontroll och sanktionssystem gentemotföretagen finns genom att de måste uppfylla vissa normer.De som inte gör det, förlorar rätten att anställa lärlingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en utredning medsyfte att förutsättningslöst utreda förutsättningarna för attinföra ett nytt lärlingssystem i .