ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo657 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett av bilismens miljöproblem är de blyhaltiga avgasersom avges av de äldre bilmotorer som behövtblyhaltig bensin. lanseras från olika bensinbolag, somBP och OK, alternativa bensinsorter utan bly, avsedda justför dessa äldre bensinmotorer. De har varit i bruk ,och om det kan visas att denna bensin åtminstone på ettnågot så när tillfredsställande sätt kan ersätta blyad bensin,bör den blyade bensinen förbjudas. Förbudetskulle införas även om den alternativa bensinen inte i allaavseenden kan mäta sig med den blyade bensinen, mendock är godtagbar.Regeringen bör därför låta göra en utvärderingav de alternativa bensinsorterna i avsikt att förbjudaden blyade bensinen, om de alternativa bensinsorterna ärgodtagbara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av alternativabensinsorter i avsikt att förbjuda den blyadebensinen, om de alternativa bensinsorterna är godtagbara.
mot · GG02Jo659 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningEn tidigare uppfattning om bottenmiljön iÖresundsregionen var att de starka strömmarna i sundetfungerade som en garanti för att syrebrist inte skulle uppståi sundet. Detta har visat sig vara fel. Flera delar av sundetsbottenarealer har mycket låga syrehalter och vissa områdenär helt döda. Syrebristen har sin grund i omfattande utsläppav närsalter från antropogena källor. För befolkningen runtÖresund förvandlas sundets annars vackra böljor ibland tilloigenkännlighet på grund av denna eutrofiering.Det står klart att Öresundsmiljön måste förbättras.Ytterligare belastning av miljön i området är inte möjlig.De ansträngningar som pågår för att minskakvävebelastningen behöver intensifieras. Det gäller inteminst satsningar på att reducera de diffusa läckagen frånframförallt jordbruksmarken. Ytterligare miljöbelastningpå är inte möjlig.Noll-avläsningEn statusbeskrivning av bottenmiljö behövergöras mot bakgrund av den planerade . Dettaär viktigt för att kunna följa eventuella förändringar avförsämrade genomströmnings- ochbottenmiljöförhållanden, så att åtgärder snabbt kan sättasin för att rätta till missförhållandena. Det ökade trycket påregionen som kommer bli en följd av bron p g a till exempelökad trafik och bebyggelse gör det än mer angeläget attfortlöpande kust- och bottenstatusbeskrivningar utförs såatt förändringar av miljön kan följas. Ekonomiska garantiermåste ställas för detta uppföljningsarbete, och för deåtgärder som kan komma att bli nödvändiga för att minskamiljöbelastningen. Tuffa villkor måste ställas ikoncessionen för en Öresundsbro.Öresunds miljö med omnejd skall inte tillåtas blisämre -- bara bättre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en s.k. noll-avläsning av miljö utförs innan Öresundsbronbyggs, och att därefter kontinuerlig uppföljning avÖresundsmiljön utförs, så att negativa förändringar avmiljön snabbt kan upptäckas och åtgärdas.
mot · GG02Jo660 · 1993-01-26 00:00:00 — Frågan om blyhaglets vara eller icke vara är inte ny. Ettförbud mot att använda blyhagel i känsligavåtmarksområden är på väg. I övrigt är linjen den att manpå frivillig väg ska försöka förmå jakt- och sportskyttet attövergå till alternativa hagel till 1996. Detta är intetillräckligt!Nya undersökningar i såväl som i utlandet visaratt de blyhagel som jägare använder utgör en mycket storförorening i naturen. Den beräknade blymängden somskyttet i dumpar i naturen är varje år.Forskarna menar att skyttet med blyhagel orsakar mycketstörre föroreningar än den samlade trafikens utsläpp avblyhaltiga ämnen. Industrier med blyutsläpp motsvarandeendast promillen av denna mängd måste ha koncession försin verksamhet.En tidigare uppfattning om blyhaglens farlighet har varitatt blyhaglens påverkan på naturen varit liten, då man trottatt ett skyddande skikt av blyoxid bildats runt haglen. Baravid extremt lågt pH (3) har man tidigare misstänkt att blyetlöses upp och tas upp av växtriket.De nya undersökningarna har alltså visat att så inte ärfallet. I stället visar dessa undersökningar på att blyhaglenger upphov till att blykarbonater bildas. Detta är en processsom äger rum vid betydligt högre pH (5,5). Därmed tasblyet upp av växter och maskar och går vidare inäringskedjan.Bly och blyföroreningar är mycket giftiga för bådeväxter, djur och människor. Däggdjur och fåglar är känsligaför bly. De kan få nervrubbningar, försämrat immunförsvaroch tillväxtrubbningar. Vid för stora intag leder detta till attdjuren dör.På detta område måste politiken omprövas. Dåalternativa hagel redan finns, behöver man inte vänta på attinföra ett generellt förbud mot användning av blyhagel. IDanmark och har jakt med blyhagelförbjudits från och med detta års ingång, 1 januari 1993.Sverige bör följa efter så snabbt det går. Ett stort problemsom måste få sin lösning är de av bly starkt förorenademiljöerna kring skeet- och trapbanor runtom i landet. Detär angeläget att regeringen ser över problemen medfinansiering av dessa miljöer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ett förbud motanvändning av blyhagel införs .
mot · GG02Jo661 · 1993-01-26 00:00:00 — Sjön i är främsta fågelsjö.Det unikt vackra kulturlandskapet runt sjön omfattar ävenblomsterberget samt pålbyggnaden vid Dalsmosse.För att på ett rättvisande sätt få möjlighet att upplevaTåkern och Tåkern-bygdens stora värden behövs enhögklassig informationsanläggning. Sådana anläggningar ärvanliga i andra länder vid värdefulla naturobjekt. Allarikssevärdheter i --Omberg-området är av sådantintresse och så unikt att den utländska turistpubliken i ettEG-perspektiv borde erbjudas information på tidsenlignivå. I finns närmaste motsvarighet vidHornborgasjön och i nationalpark.Det statliga anslaget för att vårda naturreservat m.m.har ej varit tillräckligt för att vårda Tåkern-området och atterbjuda besökare god information och goda möjligheter tillrika naturupplevelser. har ivåtmarkskonventionen (Convention on Wetlands)förbundit sig att bevara naturvärden.Länsstyrelsen i har i samarbete medVärldsnaturfonden instiftat av medel till fonden pågår. Målsättningen är attnå en sådan nivå att fondens avkastning tillsammans meddet statliga vårdanslaget skall ge tillräckliga resurser förlöpande skötsel.Om ett informationscentrum vid skall kunnaförverkligas behövs särskilda medel. Som exempel kannämnas att anläggningen vid har kostat 10,5milj.kr. varav staten bekostat . En liknandestatlig insats vid är både rimlig och angelägen.För att närmare utreda anläggningens lokalisering ochutformning vid behövs ett anslag på 300 000 kr.Detta bör finansieras inom ramen för de statligamiljövårdsinsatserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bygga ettinformationscentrum vid .
mot · GG02Jo662 · 1993-01-26 00:00:00 — Eklandskapet samt ängs- och hagmarkerna i av landets arealhagmarker finns inomÖstergötland och norra . Flera starkt hotade arterhar i detta område sin bästa chans att överlevalandskapsomvandlingen.Speciellt viktigt är eklandskapet söder om ianslutning till Stångåns sjösystem. Detta är välkänt ävenutanför naturvårdskretsar. Området har klassats somriksintresse. Naturvårdsvärdena är stora och ekbiotoper,alltifrån rena ekskogar till enstaka ekbuskage, är iallmänhet rika biotoper. Bland ädla lövträd är eken utanjämförelse det viktigaste trädslaget. Av 128utrotningshotade insektsarter i är 39 knutna till ekeller lika många som alla andra lövträd har tillsammans.Bland fåglar nämns mindre hackspett, skogsduva,näktergal, flera rovfågelsarter samt ett flertal sångare.Dessutom är eken både som enskilt träd och i beståndett viktigt element i landskapsbilden och har stor betydelseför friluftslivet kring sjöarna söder om och längsStångån och kanal.Fortsätter nedläggningen i av åker ochbetesmark i samma takt som f.n. kommer 400 ha attförsvinna inom eklandskapet fram . Dessutom ärlönsamheten ett hot mot eken som skogsbildande träd. Denlånga omloppstiden () och svårigheterna attbedöma efterfrågan på ett smalt sortiment, som delvis ärutsatt för modets svängningar, bidrar till en osäker kalkyl.Granen har mycket säkrare bedömningar och relativt kortomloppstid. Konflikterna uppstår där det inte finnstillräckligt med ek enligt ädellövslagen. På så vis harbetesmarker och f.d. betesmarker i samband medomställning 90 i mycket liten utsträckning kunnat villkorasmed plantering av ek, och granen har tagit över.Eklandskapet präglas av ständig växling mellan åker,betesmark, löv- och barrskogar. Den fortsatta utvecklingeninom området kommer att formas av utvecklingen inom deareella näringarna och då främst inom jordbruket. Detbedöms att en stor del av den nedläggningshotade arealenutgör naturlig betesmark och omfattas inte av skötsellagenoch kan därmed skogsplanteras utan tillståndsprövning omden tas ur produktionen.Naturvården måste få en starkare ställning isamhällsplaneringen. Frivilliga naturvårdshänsyn i jord-och skogsbruk, bl.a. bevarande av hagar och ängar, måstestimuleras. Skyddet av hotade växt- och djurarter och deraslivsmiljöer måste förbättras. Ädellövskogslagen behöverses över så att inte mindre eller glesare ekbestånd ieklandskapet riskerar att försvinna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd för eklandskapet samtängs- och hagmarker i .
mot · GG02Jo664 · 1993-01-26 00:00:00 — Miljöarbetet har successivt breddats från kontroll avutsläpp till en helhetssyn på produkters påverkan på miljönunder hela deras livscykel.Begreppen återvinning och kretslopp har blivit centrala.I samhällets strävan att minska de totalamiljöbelastningarna måste både hushåll och industri verkaför att finna helhetslösningar.Svensk industri har kommit mycket långt när det gälleratt bemästra emissionerna av farliga ämnen fråntillverkningsprocesserna. Den svenska allmänheten harbeträffande återvinning av aluminiumburkar, glas, papperoch batterier visat, att man är beredd till personliguppoffring för att gynna miljön. Erfarenheterna från merambitiös källsortering i norra visar också attmedborgarna är beredda att medverka i betydandeomfattning om miljön gynnas.Enligt lag har de svenska kommunerna ansvar föravfallshantering av hushållsavfall. Kommunerna är ocksåvia miljö- och hälsoskyddsnämnderna myndighet för denlokala miljötillsynen. För de flesta kommunerna haravfallshantering och skötsel av deponier betraktats som enutpräglad transport- och kvittblivningstjänst, och inte settssom det kanske viktigaste lokala miljöinstrumentet. Dettavisar sig bland annat genom att avfallsverksamheternanormalt sorterar under de tekniska nämnderna, och inteunder de miljöansvariga nämnderna.Kommunerna har ålagts att utarbeta avfallsplaner, menarbetet med detta fortskrider, sett över hela landet, i mycketmaklig takt.Många av minst cirka 450 deponier har anlagtsoch tagits i drift då miljömedvetandet varmindre utvecklat. Det totala antalet deponier är oklart,men sannolikt är siffran betydligt högre än 450. Enavfallsdeponi måste för att fungera miljömässigttillfredsställande utformas på speciellt sätt, bl a med systemför lakvattenkontroll, metangasuttag och system förkontroll av grundvatten. Sannolikt uppfyller mångadeponier inte dessa högt ställda krav, utan det voremiljömässigt fördelaktigt att minska antalet deponier.Arbete pågår inom EG i syfte att finna miljömässigaspecifikationer på deponier. Det är angeläget att svenskamyndigheter noga följer detta arbete.I framtiden beräknas återvinningen öka främst påbekostnad av deponering. Även förbränning undermiljömässigt säkra former beräknas öka, medandeponering beräknas ske i ett väsentligt mindre antalanläggningar.Ur miljösynpunkt är det viktigt med en kartläggning ochanalys av landets avfallsdeponier för att utreda om dettautgör miljöbelastning som måste åtgärdas eller inte.Det är därför angeläget att regeringen via behörigmyndighet, exempelvis , tar initiativ till ensådan kartläggning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att initiativ tas till enmiljöinventering av landets avfallsdeponier.
mot · GG02Jo665 · 1993-01-26 00:00:00 — Vid antogs Agenda21. Det gäller nu att världens länder har förmåga ochmöjligheter att genomföra de miljöförbättrande åtgärdersom föreslogs.Många av de åtgärder, som föreslås i , ligger iSverige inom primärkommunernas ansvarsområde. Det ärrimligt, att särskilda avgifter får tas ut för miljöförbättrandeåtgärder av dem som bidrar till miljöskadorna eller som fåren förbättrad miljö till följd av åtgärderna. Sådanamöjligheter saknas idag.För att ge kommuner möjlighet att bidra till attuppfylla kraven från , bör de lagar, somidag hindrar kommunerna att ta ut särskilda miljöavgifter,ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas möjligheter att taut miljöavgifter för att genomföra åtgärder i enlighet medAgenda 21 från .
mot · GG02Jo666 · 1993-01-26 00:00:00 — Hanteringen av elektroniskt skrot I vardagslivet och på arbetsplatsen använder vi alltmeraoch alltflera elektroniska utrustningar och apparater. Dentekniska utvecklingen går på detta område mycket snabbtoch livslängden på utrustningen blir allt kortare. I vårtsopberg hamnar därför alltmer elektroniskt skrot i form avuttjänta datorer, TV-apparater, videoapparater och annanelektronisk utrustning. I vårt land beräknas detelektroniska skrotet öka per år.Detta skrot som hamnar i vår sophantering innehållerflera giftiga och miljöfarliga ämnen exempelvis bly,kvicksilver, strontium, beryllium, PCB och bromeradeflamskyddsmedel. Enligt beräkningar som gjorts i finns iett års elektronikavfall ca bly och 16 000 tonbromerade flamskyddsmedel.Den vanligaste destruktionsmetoden förelektronikskrotet är att det krossas eller mals ner ochdärefter deponeras. Därmed frigörs de giftiga ämnen somfunnits inbakade i olika komponenter som bildrör,kretskort, reläer och kondensatorer. Genom deponeringenkan sedan de giftiga ämnena urlakas och föras vidare ut imiljön via t.ex. grundvattnet.Lite intresse har hitintills visats för att ta hand om detelektroniska skrotet på ett miljöriktigt sätt. Under 1992startades dock ett företag i som arbetar medåtervinning av datorer.Som jag ovan redovisat ökar volymen av elektronisktskrot snabbt. Den vanligaste''skrotningsmetoden'' är ur miljösynpunkt oacceptabel.Samhället måste därför lägga fast en strategi för hur dettaskrot ska samlas in och hanteras.För att få fungerande och effektiv insamling på andraområden som batterier och aluminiumburkar har det införtspantsystem. Enligt min uppfattning skulle också datoreroch elektroniska apparater kunna omfattas av ettpantsystem.Regeringen bör därför få i uppdrag att närmare utredaen lämplig insamlingsmodell och miljöacceptabelåtervinningsmetod. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hanteringen av elektronisktskrot.
mot · GG02Jo668 · 1993-01-26 00:00:00 — Förbud mot blyad bensin Merparten av det bly som släpps ut till luften i ,drygt /år, kommer från blyad bensin. harsänkning av blyhalt i bensinen pågått, men fortfarandetillåts bensin med bly i. Detta trots att det nu finns blyfribensin tillgänglig för även de bilar som inte kunnatköras på blyfri bensin.Den blyade bensinen är ett problem i sig genom deutsläpp den ger upphov till. Men ett annat och växandeproblem är att katalysatorbilar som av misstag tankas medblyad bensin förstörs. Det förekommer att pumpar för blyfribensin i stället innehåller blyad. Redan efter ett partankningar kan katalysatorn vara ödelagd. Byte avkatalysatorer är kostsamt. Biltillverkaren, som har ansvarför att bilens rening fungerar, tar inte på sig kostnaden förbyte då katalysatorn förstörts med blyad bensin.Den enskilde bilisten får mycket svårt att bevisa att feletbegåtts på bensinstationen.Av flera skäl är det alltså hög tid att nu helt förbjudablyad bensin. Ett sådant förbud bör införas med detsnaraste.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot blyad bensin.
mot · GG02Jo670 · 1993-01-26 00:00:00 — Höjning av pant på returglas Utvecklade pant- och premiesystem är viktiga inslag i enaktiv miljöpolitik. Återvinning och återanvändning sparresurser.Glasförpackningar kan återfyllas eller återvinnas somkrossglas, som smälts om. För vissa glasflaskor för öl, läsk,vin och sprit finns pantsystem -- returflaskor.Panten på returflaskor måste höjas. Dessutom är detnödvändigt att snabbt utveckla pantsystem för andra typerav glasförpackningar.Regeringen bör presentera ett förslag omhöjd pant på returflaskor och ett utvecklat pantsystem förandra typer av glasförpackningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att panten på returflaskor skallhöjas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa ett nytt pantsystem sominrymmer flera typer av glasförpackningar.
mot · GG02Jo671 · 1993-01-26 00:00:00 — Våra kustkommuner, speciellt på , drabbasvarje år av stor nedskräpning utmed stränderna. Skräpet,som kan ha flutit lång väg, utgör ingen vacker syn. I de flestafall kan man inte finna någon ansvarig för nedskräpningen.Naturvårdslagens (1964:822) förbud mot nedskräpninggäller även svenska strandområden. I § 23 och § 24 sägsföljande:Envar skall tillse att han ej skräpar ned utomhus, varesig i naturen eller bebyggda områden, med plåt, glas, plast,papper, avfall eller annat.Har på viss plats i naturen skräpats ned eller eljestosnyggats, äger miljö- och hälsoskyddsnämnden föreläggaden som vållat eller eljest är ansvarig för nedskräpningeneller osnyggandet att iordningställa platsen samt vidtagaerforderliga förebyggande åtgärder för framtiden. Vad somsagts skall dock ej gälla, där enligt särskilda föreskrifterfrågan om platsens iordningställande skall prövas i annanordning.Nedskräpning av stränderna kan vara omfattande ochinnebära stora städkostnader för kustkommuner. Det kanej anses skäligt att dessa ensamma skall stå förstädkostnaderna. I vissa akuta fall kan medel förmiljövårdsåtgärder användas till finansiering avkommunala insatser. Det bör vara i nationellt intresse attdet s.k. rörliga friluftslivet samt besökande turister hartillgång till rena stränder i så stor utsträckning som möjligt.Rena klippor och stränder är en viktig förutsättning föratt locka turister till västkustkommunerna. Medel bördärför avsättas för ersättning till våra kustkommuner för destädkostnader av strandområden dessa kontinuerligtåsamkas . Härvid bör samma regler gälla som vidoljesanering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till vårakustkommuner för städning av strandområden.
mot · GG02Jo672 · 1993-01-26 00:00:00 — Förbud med blyhagel vid jakt har föreslagit att all jakt med blyhagelskall förbjudas inom 30 internationelltskyddsvärda våtmarker. Bakgrunden är att mångavåtmarker är grunda vatten där fåglar som gäss, änder ochsvanar i stor utsträckning befinner sig. De kan därför bliallvarligt förgiftade då de förväxlar blyhagel med frön ochgrus i samband med att de söker föda på sjöbotten.När fåglarna får i sig blyhaglen frigörs dessa i derasmagar och förs ut i blodet med allvarliga skadeverkningarsom följd. Ett förbud mot blyhagel i dessa områden skulleinnebära att jägare och ammunitionstillverkare skulletvingas byta ut blyhagel mot järnhagel.I och för sig vore det önskvärt att all jakt med blyhagelskulle upphöra, men som ett första steg bör de avNaturvårdsverket föreslagna åtgärderna vidtagas. Urframför allt miljösynpunkt är därför en förändringangelägen. Därför bör åtgärder vidtagas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbud motanvändning av blyhagel vid jakt inom Sverigesinternationellt skyddsvärda våtmarker.
mot · GG02Jo673 · 1993-01-26 00:00:00 — Borttagande av taggtråd i markerna , då det var vanligt med betesdjur i skogen,stängslade markägarna av sina gränser med taggtråd. Påsamma sätt avgränsar man nedlagda odlingar ochbetesmarker.Taggtrådarna ligger nu kvar, rostiga och fula, till storskada för djur och miljö. Det förekommer alltför ofta stöter på t.ex. älgar och rådjur, som skadat sig på dessataggtrådar, ibland med svårt lidande som följd.Markägarna borde åläggas att plocka bort sådantaggtråd, som det inte finns något praktiskt försvar för ochsom i stället kan göra stor skada. Skogsvårdsmyndigheternabör få det övergripande ansvaret för tillsynen att så sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åläggande för markägare attavlägsna taggtråd och utöva tillsyn på områden sominhägnats med taggtråd.
mot · GG02Jo678 · 1993-01-26 00:00:00 — , i storleksordning näst största insjö, harmycket stor betydelse för vattenförsörjningen i norraGötaland. Den stora vattenytan är uppdelad på fyra län,, , och . Ettantal kommuner och ett tjugotal tätorter tar sittfärskvatten från . Minst 200 000 människor får Vätternvatten i sina kranar.Vättern är i flera avseenden en unik insjö. För svenskaförhållanden är det en mycket djup sjö med få till- ochfrånflöden. Vattnet har därför en lång omloppstid på cirka60 år. Vattnet är också förhållandevis näringsfattigt. Dessafaktorer gör sjön extra känslig för föroreningar ochmiljögifter.Vätterns föroreningskänslighet konstaterades tidigt.Sedan mitten av 1960-talet samarbetar länsstyrelserna ochkommunerna runt sjön samt industrin i . Mätningar av föroreningar hargenomförts och program har upprättats. 1989 bildadesVätternvårdsförbundet som fortsätter den tidigarekommitténs arbete. Förbundet har upprättat en nyvattenvårdsplan 90.Hotet mot vatten kommer från olika källor:Kommunernas avlopps- och dagsvattenssystemIndustrins avloppsvatten Näringsläckage frånkringliggande mark- och skogsområden Internationellaluftföroreningar Olyckor med miljöfarliga transporter påvägarna runt sjön.Trots utbyggnaden av olika reningsanläggningar tillförsVättern på olika vägar stora mängder närsalter,tungmetaller och kemiska föroreningar.Som färskvattenreservoar är av nationelltintresse. Försurning och andra miljöförändringar görVättern mera betydelsefull på för ett störreområde än det som utnyttjar sjön. Målsättningen måstedärför vara att dess vatten för framtiden alltid skall kunnaplaceras i högsta klass när det gäller vattenkvalitet. Detkrävs därför att man lyfter skyddsfrågan till nationell nivå.Vättern bör vara ett riksobjekt och dess vatten hanteras påett sådant sätt. bör uttala att ärriksobjekt som färskvattenstäkt enligt naturresurslagen ochskall omgärdas med speciella skyddsbestämmelser.Medel till miljöövervakningI vattenvårdsplanen, 90, redovisas principiellaställningstaganden och strategier för hur situationen iVättern skall förbättras. Dessa ställningstaganden grundaspå kunskaper insamlade genom utförd miljöövervakninginom PMK (programmet för övervakning av miljökvalitet)och övervakning samordnad och finansierad avVätternvårdsförbundet. Arbetet med åtgärdsplanenbedrivs huvudsakligen i olika åtgärdsgrupper som skaarbeta fram förslag mot bakgrund av kunskaper ommiljösituationen i . Det arbete som bedrivs ärangeläget mot den bakgrund som vi ovan redovisat omVätterns betydelse för framtiden. Det är därför viktigt attde länsstyrelser som finns runt ochVätternvårdsförbundets resurser förstärks så att planeradeforsknings- och övervakningsprogram kan genomföras iönskad omfattning. Staten bör ta ökat ekonomiskt ansvar igenomförandet av programmet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att skall vara riksobjektsom färskvattentäkt enligt naturresurslagen och skallomgärdas med speciella skyddsbestämmelser,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt ekonomiskt ansvar förgenomförandet av miljöövervakningen i .