mot · GG02Sk384 · 1993-01-26 00:00:00 — Inrättande av ett skördeskadekonto Under föregående år drabbades vissa delar av landet avallvarlig torka med åtföljande skördeskador. I diskussionenom hur de ekonomiska effekterna av skördeskadorna skullelindras framfördes i debatten att jordbrukarna bordegardera sig mot sämre skördeår genom att göra avsättningarfrån de bättre skördeåren. Sådana avsättningar har hittillsinte godtagits skattemässigt. Vi tycker att det är ett rimligtresonemang när man säger att det borde gå att föra överpengar från goda till dåliga år. Men då är det nödvändigt attändra skattesystemet så att detta blir möjligt. Det kan skepå olika sätt.Lantbrukarnas Riksförbund och har i sitt gemensamma remissyttrande överföretagsskatteutredningens delbetänkande Fortsattreformering av företagsbeskattningen (SOU 1992:67)föreslagit ett företagsekonomiskt grundatreserveringssystem och anförde:Ett reserveringssystem för framtida skördeskador skulleförslagsvis kunna bygga på den hittillsvarandeskördestatistiken. Utifrån denna kan områdesvis fastställasriktvärden vad gäller skördeutfallets avvikelse frångenomsnittsskörden under de föregående fem åren.Avvikelsevärdet kombinerat med växtodlingsarealenbestämmer maximal avsättningsrätt alternativt (vid dåligskörd) minsta upplösningsskyldighet. Riktvärdena bör intevara bindande men ändå endast kunna frångås eftertrovärdig redovisning i det enskilda fallet. Avsättningen börliksom andra företagsekonomiskt motiverade avsättningargöras som en reservering i räkenskaperna och inte reglerasi annat avseende än genom anvisningar om riktvärden.Lagtexten behöver därigenom endast justeras marginelltmed en föreskrift att avdragsrätt föreligger för avsättningsom gjorts för framtida skördebortfall respektive attskyldighet föreligger att återföra sådan avsättning i den månskördebortfall förelegat. Därutöver behövs bara ensedvanlig delegering till att -- lämpligen isamråd med -- lämna anvisningar tillledning för avsättningen respektive återföringen.Skördestatistiken behöver snabbas upp något för attnödvändigt underlag skall föreligga till bokslutsarbetetoch deklarationstillfället.Förslaget är utformat utifrån den förutsättningen att detäven skulle kunna passa in i ett företagsskattesystem som äri princip helt fritt från företagsekonomiskt icke motiveradereserveringar. Den skisserade ordningen är i och för sig fulltgenomförbar och borde med en rimlig ambitionsnivå vidfastställandet av tillämpningsrekommendationer inte blisärdeles betungande för de inblandade myndigheterna.Grunden för den skisserade ordningen är avföretagsekonomisk natur. Det är klart motiverat attreservera en del av resultatet från goda skördeår medsämre resultat. Växtodlingens betingelser är sådana. Detkan emellertid inte vara nödvändigt att låta de filosofiskagrundidéerna bakom utformningen avföretagsskattesystemet bli så heliga att man måste välja enmer komplicerad lösning än nödvändigt. Håller man bara iminnet den egentliga grunden för en reservering bör detdärför inte möta hinder att sedan låta kravet på enkelhetstyra själva genomförandet. Det av LRF presenteradeförslaget är fullt genomförbart men det är viktigt att det blirenkelt att tillämpa. För att inte alltför mycket fjärma sigfrån den förtagsekonomiska grunden bör kravet vara attavsättning respektive återföring på något sätt knyter an tilldet faktiska skördeutfallet. Vi delar därför åsikten attreservering och återföring lämpligast styrs av årligarekommendationer baserade på skördeutfallet.Rekommendationen bör emellertid kunna utformas merschablonmässigt än vad det av LRF skisserade förslaget handen. Det bör räcka med att procentsatser ges inärmaste hela femtal och med en differentiering där landetdelas upp i ett fåtal regioner. Regionalagränsdragningsproblem bör i praktiken inte behövauppkomma om avsättningsmöjligheterna utformas efter deprinciper som föreslås från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ett systemför avsättning till skördeskadekonto.