mot · GG02A470 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns ett positivt samband mellankommunala kultursatsningar och frekvensennyföretagande.Kulturen erbjuder nya arbetstillfällen. Kulturintresset ärväxande och människor är beredda att satsa både egnapengar och skattemedel på ett ökat utbud.I anslutning till det som sagts om turismen kankonstateras att kulturturismen har utmärkta förutsättningarmen att den är föga utvecklad.Mycket talar för att regioner inom vilka det råder ettfungerande regionalt samspel lyckas allra bäst med attskapa ett utvecklingsklimat och attraktionskraft. Påkulturområdet krävs det samverkan för att vissa typer avverksamhet över huvud taget skall kunna åstadkommas.Detta gäller i hög grad de regionala kulturinstitutionerna.Sett mot bakgrund av kulturens stora betydelse för enregions utvecklingspotential är det inte acceptabelt attkulturanslagen fördelas på det skeva sätt som sedan längeär ett faktum. får en oproportionellt stor andelav anslagen.MiljöSkåne är en region i med högbelastning på miljön. Närheten till kontinenten ochÖsteuropa har inneburit en rad importerade miljöproblem,främst en stark försurning. Trafiksystem bidrar tillväxthuseffekten. Det intensiva skånska jordbruket ökarkvävehalten i hav, sjöar och vattendrag. Kärnkraftverket iBarsebäck skapar svårhanterliga miljöproblem.En dynamisk utveckling för det skånska näringslivetinnebär uppenbara risker för ännu större påfrestningar påmiljön. har lågkonjunkturen och nytt borgerligtstyre inneburit att många primärkommuner sänkt sinamiljöambitioner, och avhänt sig viktig miljökompetens.Miljödelegationen, kritiserade bristen påett samlat regionalt ansvar för den skånska miljön.Ansvaret ligger främst på 33 primärkommunermed de två länsstyrelserna som tillsynsmyndigheter. EttSkåneparlament skulle självklart spela rollen som operativtmiljöorgan för regionen. Tills dess är det dock viktigt attstaten garanterar en fortlöpande kontroll, utvärdering ochforskning kring speciella miljöproblem.Vi föreslår att en miljödelegation inrättas för att se överöstra miljöproblem på samma sätt som tidigare skettför västra föreslår att det, för att stödja primärkommunerna ideras miljöarbete, inrättas två ''miljövärn'', dvs. enhetersom gör förslag till lokala program och projekt, genomförmätningar, utarbetar beslutsunderlag och läggeråtgärdsförslag. Vi föreslår att det inrättas ett miljö-och naturvärn, för miljön på land, och ett havsvärn,för kusthaven, och med tydlig forskningsinriktning. Debägge miljövärnen kan vara organiserade som stiftelser. Deskall vara samfinansierade av staten, primärkommunernaoch landstingen.Vi föreslår att det inrättas ett miljövärnsregemente iKristianstad att sättas in för svårare miljösanering i Sverigeeller, som FN-uppdrag, i andra länder.För att tillämpningen av miljölagstiftningen skall blieffektivare föreslår vi att för enregional enhet till Skåne.Den marinekologiska forskningen vid Lunds universitetmåste få större resurser för att fortlöpande följa uppförändringar i havsmiljön. Fasta fältstationer bör inrättasför att fortlöpande studera djur ochväxtliv.Bekämpa arbetslöshetenDen akuta, mycket besvärligaarbetsmarknadssituationen måste bekämpas med långtkraftigare medel än regeringen satt in. Det är ytterstallvarligt om denna höga arbetslöshetsnivå består någonlängre tid. All erfarenhet från de länder i somensidigt bekämpade inflationen med hög arbetslöshet visaratt den höga nivån permanentas mycket snabbt då storagrupper slås ut från arbetsmarknaden och i praktiken harmycket små möjligheter att ta sig tillbaka om efterfrågan påarbetskraft ökar.En hög arbetslöshet är naturligtvis också förödande förutvecklingsandan och framtidstron. De årskullar som gårur skolan och endast möter arbetslöshet får svårt att kännaentusiasm inför det nödvändiga uppbyggnadsarbete sommåste ske. Likaså breder håglösheten ut sig bland de äldresom tvingas lämna sina arbeten och tron på att någonsin bliefterfrågad på arbetsmarknaden blir mycket liten. Dessastämningar har negativ inverkan på samhällsklimatet ochbidrar till att ytterligare förstärka krisen.Grundläggande är naturligtvis att arbetslösheten är ettgigantiskt slöseri med våra gemensamma resurser. Brist påangelägna arbetsuppgifter är det inte, det ärmarknadsfundamentalismen som hindrar att de arbetslösafår gripa sig an uppgifterna.Vi vill ha en kraftfull satsning på arbetslinjen. Den kanoch skall innehålla många olika åtgärder. Det enda somskall undvikas är det passiva understödet.Utbildningsbehovet är stort. Offentliga lokaler och miljöerbehöver rustas upp. nämnda satsningar iinfrastrukturen måste sättas igång genast ochpersonalminskningarna inom angelägna områden som vård,omsorg och utbildning bör stoppas. Ett stopp föravskedanden i offentliga sektorn är nödvändigt också för attarbetsmarknadsinsatser skall kunna verka där.Vi vill tidigarelägga investeringar i kommuner ochstatliga verk. Den skånska socialdemokratiskariksdagsgruppen har i flera motioner redovisat förriksdagen att det finns åtminstone 10 000 arbetstillfällen som kan komma igång ganskaomgående om investeringar som måste göras tidigareläggs.För ganska små medel, räntekostnaden förtidigareläggningen, kan staten få ut ett stort antalarbetstillfällen.Det saknas inte arbetsuppgifter eller goda förslag till attbekämpa den akuta arbetslösheten -- det som saknas tycksvara regeringens vilja.Den offentliga sektornDen offentliga sektorn spelar allmänt sett en stor ochstrategiskt viktig roll när det gäller både att fördelavälfärden på ett rättvist sätt och att skapa förutsättningar förtillväxt och dynamik i näringslivet.Det senare handlar om nödvändiga, omfattandesatsningar på infrastrukturen och på forskning ochutbildning. Detta för att stärka konkurrenskraften genomeffektiva transporter och genom att utveckla ny kompetensoch kunskap för framtiden. Men det handlar också om attt.ex. familjepolitiken, bland annat en väl utbyggdbarnomsorg, gör det möjligt att förena förvärvsarbete ochfamiljeliv.Offentlig sektor har också traditionellt spelat en viktigkonjunkturpolitisk roll genom att dess verksamhet hållits påhög nivå i lågkonjunkturer för att på det sättet dämpaefterfrågenedgången och lindra arbetslösheten.Därvidlag står vi inför ett nytt fenomen i den nuvarandestarka konjunkturnedgången genom att också stat ochkommuner planerar och genomför nedskärningar avverksamheten. Bland annat som en följd av kraftigaminskningar av statsbidragen.I många skånska kommuner och i landstingen genomförseller planeras nu omfattande besparingar ochpersonalminskningar. Dessa bör i görligaste mån skjutas påframtiden, alldeles oavsett om de är ett uttryck för en avborgerlig ideologi motiverad privatiserings- ochnedskärningsiver eller om de kan motiveras somgenomtänkta rationaliseringsåtgärder som inte försämrarservicen på just det berörda området. Effekten riskerarnämligen nu att bli att servicen försämras, arbetslöshetenspäds på, efterfrågan minskar ytterligare och attlågkonjunkturen förstärks. Samhället kommer att få betalaräkningen på andra konton istället.Regelverket för statens stöd till den kommunalaverksamheten bör dessutom arbetas om. Dagens avborgerligheten genomförda system är orättvist och ledertillsammans med skattestoppet och omfattandeindragningar av statsbidrag till nedskärningar av vård,omsorg, utbildning och annan service. Den nuvarandestatsbidragspolitiken tvingar fram ett systemskifte. För attge kommuner och landsting bättre förutsättningar attbedriva en bra verksamhet bör det kommunalaskattestoppet hävas, bidragsreglerna arbetas om ochstatsbidragen höjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsskapande åtgärderi .