ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo82 · 1993-03-24 00:00:00 — med anledning av prop.1992/93:226 En ny skogspolitik Tyvärr är skogsnäringen hårt lönsamhetspressadvilket drabbar inlandets sysselsättning.Skogsbruket har en stor potential eftersom endast 2/3 avtillväxten utnyttjas. Därför måste skogens produkterutvecklas mot högre förädlingsgrad. Detta kan naturligtvisske på olika sätt. Ett sätt som vi i denna motion vill lyftafram är att bränslevärdet i skogen måste användas. Sverigehar tagit ett mål att oljeberoendet måste minskas och därförborde biobränslen användas i mycket större utsträckning änidag.Samhället måste stimulera användandet av biobränslensom en värdefull resurs i uppvärmningssynpunkt. Detta äroerhört värdefullt inte minst ur regionalpolitisk synpunkt.Viktiga sysselsättningar skulle kunna skapas genom atttillvarata skogen i detta syfte.Stöd borde kunna ges för att lära människor att elda.Behovet att utbilda pannkonstruktörer och panndrift visarsig bli allt större. DTU i har en värdefull verksamhetsom borde kunna utvecklas ytterligare.Avsättning av biobränslen skulle kunna utökas väsentligtom fler kommuner satsade på fjärrvärmenät medbiobränslen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökadbiobränsleanvändning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska konsekvenser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat behov av utbildning.
mot · GG02Jo83 · 1993-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner denramkonvention om klimatförändringar somundertecknades under konferens ommiljö och utveckling i . I propositionenredovisas också förslag till fortsatta åtgärder inomklimatområdet. I denna del behandlas förslag lämnade avBiobränslekommissionen, och avtrafikverken i samband med deras miljörapportering.Regeringens förslag till att godkännaklimatkonventionen leder fram till en nationell strategi sombör vara att koldioxidutsläppen från förbränning av fossilabränslen stabiliseras till nivå . Ensektorsstrategi omfattar ökad användning av biobränslenoch ekonomiska styrmedel, energieffektivisering,förbättrad kollektivtrafik, samhällsplanering samtforskning, utveckling och demonstration. Program skallutarbetas för introduktion av motoralkoholer samt el- ochhybridfordon. Som en del av omläggningen av energibeskattningenfr.o.m. aviserades ikompletteringspropositionen (prop.1991/92:150) en avsättning av föratt finansiera insatser vad gäller förnybar energi,energihushållning samt vissa stödåtgärder i ochÖsteuropa, bl.a. vad avser kärnsäkerheten och insatser föratt rena . Förslag till fördelning av medel förenergieffektivisering, förnybara energikällor, strålskyddoch kunskapsuppbyggnad i de baltiska staterna och miljö-och kärnsäkerhetsåtgärder kring tas upp ipropositionen. I propositionen föreslås också att riksdagengodkänner de ändringar av Montrealprotokollet som antogsi i november 1992.Allmänna synpunkterKoloxidutsläppen måste ner till noll, och inte barabehållas nivå som regeringen föreslår. Jaghävdar att enda sättet är att skattebefria metanol så att denkan konkurrera med andra bränslen. Regeringens satsningpå forskning om etanolbränslen visar att man inte menarallvar med satsningar på biobränslen. Att satsa 45 miljonerkronor på forskning för att få fram etanol ur cellulosa ärmeningslöst, denna process är känd sedan förstavärldskriget. Det effektivaste sättet att övergå tillbiobränsle är att utvinna metanol ur biomassa. För attersätta all olja och bensin behövs fabriker och tre miljoner hektar skogs- och åkermarkför produktion av biomassa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koldioxidutsläppen.
mot · GG02Jo84 · 1993-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Omsorgen om vår miljö, och speciellt klimatpåverkanfrån energiomvandling, är viktiga skäl att nu föra inbiobränslen i stor skala i energisystemet. I svararkoldioxiden -- huvudsakligen från förbränning av fossilabränslen -- för av det samlade bidraget avväxthusgaser. Olika slag av bioenergi utgör enmiljöanpassad energitillförsel, baserad på en hållbarutveckling.Det finns både fungerande teknik och godaekonomiska förutsättningar för att utveckla väl fungerandeenergisystem baserade på råvaror från skog och åker. I vårtland har vi mycket goda tillgångar på biobränsle i form avbränsleflis, biprodukter från sågverken, brännbart avfallsamt energi från åkermarken. Det finns numera också enväl fungerande produktionsapparat för olika biobränslen tillbåde stora och små värmeanläggningar. Denna kan på siktbyggas ut i takt med att efterfrågan utökas.Ett bioenergisystem som byggs ut i nuvarandelågkonjunktur bör betraktas och hanteras som ettkonjunkturinstrument och en stabiliserandearbetsmarknadspolitisk åtgärd. Enligt beräkningar somredovisats av länsstyrelserna i skulle enfördubbling av biobränsleanvändningen i O, P, R och S länfram kräva investeringar i teknik ochanläggningar motsvarande 5 600 årsverken och förbränslehanteringen åtgår sedan 2 500 årsverken . IVästsverige finns av landets befolkning ochsysselsättningseffekten för landet som helhet blir då femgånger så stor.En stor del av den möjliga värmemarknaden, där mankan ersätta olja/kol med biobränsle, finns ismå och medelstora värmeanläggningar. För användare ärdet ofta komplicerat att satsa på bioenergi. De sommarknadsför bioenergi är ofta mindre företag till skillnadfrån oljebolag som har internationella och storskaligakopplingar. Kommuner som satsat på bioenergi har oftasthaft särskilda incitament och en särskild kompetens påområdet. I andra fall upplevs en satsning på bioenergi somriskfylld där ofta många aktörer skall samspela ochkomplicerade avtalsvillkor uppkommer. Kontakter medoljebolag och färdiga standardlösningar är som regelenklast. Sådana institutionella hinder är ofta tyngrevägande än rent ekonomiska och tekniska bedömningar avmöjligheter och får många användare att tveka.Förutsättningarna att nå den redovisadesysselsättningseffekten är att marknaden får tydliga ochlångsiktiga stabila signaler. Ett sätt för staten att nu ilågkonjunkturen stimulera och påskynda byggandet avmindre och medelstora biobränsleeldadevärmeanläggningar är att införa ett miljölån medgaranterad ränta på . Någon sådanstödmöjlighet föreslås dock inte i propositionen, vilket är enbrist. Vi föreslår därför att ett sådant stöd införs. Vidareanser vi att det föreslagna fjärrvärmestödet utökas samtäven omfattar byggande av helt nya mindre fjärrvärmenät.Finansieringen bör ske inom ramen för de anslag somfinns avsatta för bioenergisatsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av miljölån vidbyggande av biobränsleeldade värmeanläggningar.
mot · GG02Jo85 · 1993-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Det främsta skälet att införa bioenergi har varitatt den är inhemsk och förnybar. är miljöfrågor ochdå speciellt klimatpåverkan från energiomvandling allt mervägande skäl till att successivt föra in biobränslen ienergisystemet. I svarar koldioxiden --huvudsakligen från förbränning av fossila bränslen -- för 80procent av det samlade bidraget av växthusgaser. 4120 bedöms de årliga globalakoldioxidutsläppen behöva minska med mellan 50 och 60procent inom de kommande 50 åren för att undvikaallvarliga klimatförändringar. Med nuvarande trenderräknar man med att koldioxidutsläppen i skall ökamed 5--fram till sekelskiftet.Bioenergianvändning är ett steg mot ett hållbartenergisystem både ur kommersiell synpunkt och frånmiljömässiga hänsyn. Näringsverksamhet genereras bådevid investering i teknik och byggnader samt senare vid drift.Dessutom ger det varaktig verksamhet för förädling avråvara till bränsle.Vid invigningen av i Skarai uttalade jordbruksministern att en rimligmålsättning för biobränsleanvändningen i landet är att detsker en fördubbling fram . Det innebär en ökningav den årliga användningen från 60 till . FörVästsveriges del skulle detta innebära en ökning av denårliga användningen med fram . Enligten gemensam PM från Länsstyrelserna i gerdenna målsättning utrymme för 5 000 årsverken iinvestering inom teknik- och byggområdet fram till år 2010och sedan 2 500 årsverken i drift ochbränslehantering.Förutsättingen att nå denna volym är att marknaden fårtydliga och långsiktigt stabila signaler.Möjligheterna att föra in bioenergin i störreanläggningar är nu goda. I mindre och medelstoraanläggningar som skolor, serviceanläggningar,blockcentraler m.m. står valet mellan etableradoljeeldning, fastbränsle eller elpannor. I dettamarknadssegment (0,5--5 MW), där en stor del av denmöjliga marknaden för biobränsle finns,skulle en särskild stimulans från staten kunna påverka ochpåskynda byggandet av anläggningar (typ ROT-lån).Behoven av arbetskraft kommer framför allt att gynna småoch medelstora företag samt områden med svagarbetsmarknad.Förslagen i propositionen bör därför kompletteras medett miljölån till mindre och medelstora biobränsleeldadevärmeanläggningar. Det kan lämpligen konstrueras som ettlån med garanterad ränta under samt möjligheter tillstatlig lånegaranti. Stödet bör även utgå vid byggande avhelt nya mindre fjärrvärmenät. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljölån till biobränsleeldadevärmeanläggningar.
mot · GG02Jo86 · 1993-03-29 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samordnaarbetsmarknadspolitiska åtgärder med miljöåtgärder iBaltikum,12. att inrättar ett nytt reservationsanslag överfjortonde huvudtiteln för miljöanpassadenergiförsörjning i och för /94anvisar ,13. att , vid bifall till yrkande 12, förmiljöinsatser i för /94anvisar mindre än vad regeringen harföreslagit,14. att , vid bifall till yrkande 12, till fjortondehuvudtitelns anslag Utredningar m.m. för budgetåret1993/94 anvisar mindre än vad regeringen harföreslagit,15. att , vid bifall till yrkande 12, till sjättehuvudtitelns anslag Östersjösamarbetet om trafik och miljöför /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit,16. att , vid bifall till yrkande 12, till sjättehuvudtitelns anslag Bidrag till forskning om el- ochhybridfordon för /94 anvisar 9 000 000 krmindre än vad regeringen föreslagit,17. att , vid bifall till yrkande 12, till niondehuvudtitelns anslag Bioenergiforskning för budgetåret1993/93 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit,18. att , vid bifall till yrkande 12, till tolftehuvudtitelns anslag Insatser för ny energiteknik /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit,19. att , vid bifall till yrkande 12, över tolftehuvudtitelns anslag Åtgärder för energieffektiviseringarm.m. i bl.a. och för /94anvisar mindre än vad regeringen föreslagit,20. att , vid bifall till yrkande 12, över tolftehuvudtitelns anslag Insatser för utbyggnad avfjärrvärmenäten för /94 anvisar 50 000 000kr mindre än vad regeringen föreslagit.
mot · GG02Jo90 · 1993-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan m.m. I propositionen föreslås att skall godkänna destrategier för minskad klimatpåverkan som förordas ipropositionen. Särskilda mål ställs upp för den svenskaklimatpolitiken i fråga om utsläpp av koldioxid till år 2000.Ett sådant förslag är att koldioxidskatt bör utgå inytillkommmande anläggningar även vid elprodukion.Skatten föreslås bli /kg koldioxid och utgå från den 1januari 1994.I propositionen redovisas att minskat sina utsläpp av koldioxid med ca40 %. har dessutom vilket framhålls i propositioneninfört en koldioxidbeskattning, som ligger väsentligt högreän den föreslagna EG-nivån.Ny Demokrati ansluter sig till den uppfattning som bl aförekommit i den allmänna debatten, vilken går ut på attSverige borde avvakta införandet av nya åtgärder som germotsvarande effekter i andra innan nyabeslut tas om att höja ambitionsnivån i den nationellaklimatpolitiken.Enligt Ny Demokratis mening bör nu intebesluta om att ensidigt höja ambitionsnivån i den nationellaklimatpolitiken till men för landets näringsliv ochkonkurrenskraft i förhållande till och EG.I fråga om koldioxidskatt på elproduktionen äropinionen delad. Flera remissinstanser, som yttrat sig överBränslekommissionens förslag om en koldioxidskatt på 8öre/kg koldioxid, framhåller att en svensk koldioxidskatt ielproduktionen skulle störa det nordiska kraftutbytet ochverka prishöjande på den svenska elmarknaden. Ävenregeringen tvekar och menar att frågan omkoldioxidbeskattningen i elproduktionen bör beredasytterligare inom regeringskansliet.Mot denna bakgrund förefaller det ytterst tveksamt attredan nu begära godkännande till en framtidakoldioxidskatt. Beslut i frågan måste anstå. Med hänvisning till anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nu inte skall höjaambitionsnivån ytterligare i den nationella klimatpolitiken iförhållande till och EG,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att koldioxidskatten inte skallhöjas såsom förordats i propositionen.
mot · GG02Ju19 · 1993-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:215 Försäkringsöverdomstolen Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag om attRegeringsrätten skall bli högsta instans isocialförsäkringsmål m.m. och att de allmännaförvaltningsdomstolarna med länsrätt som första instansskall pröva vissa mål som överklagas frånArbetsmarknadsstyrelsen.Förslagen innebär att Försäkringsöverdomstolen skallläggas ned.Avsikten är att den nya instansordningen skall träda ikraft . Besvärsordningen beträffande målen frånArbetsmarknadsstyrelsen föreslås bli delvis införd redanfr.o.m. Det föreslås vidare att möjlighetenatt få överklaganden prövade i Försäkringsöverdomstolenefter ändringsdispens avskaffas vid samma tidpunkt.Allmänna synpunkterDet pågår i ett ändringsarbete som vi alls inte harråd med.Kostnaderna för föreslagna ändringar är för stora.Sveriges resurser kan användas bättre.Av nämnda och flera skäl bör förslaget avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:215.
mot · GG02K26 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av förs. 1992/93:RFK3 förvaltningskontors förslag till kompletterande anslag till statsbudgeten för /94 föreslår attutöver vad som tidigare föreslagits anvisa ytterligare för inköp av en fastighet i i kv. Köpet är ett led i målsättningen att anskaffa så mycketlägenheter för ledamöter att inga ledamöter skabehöva bo i sin kontorsmiljö på riksdagen.Den totala kostnaden för fastigheten efter erforderligarenoveringar så att den blir ''nyckelfärdig'' beräknas till 26,5miljoner kronor. För detta skulle få förfogandetöver 17 ev 18 lägenheter.Beräknat per lägenhet innebär det en kostnad på ca 1,5miljoner kronor.Även om ägandet av en fastighet är en långsiktigplacering är detta en hög ''styckkostnad'' per bostadsenhet.Om i stället sökte efter fastigheter ellerinsatslägenheter som inte är lika centralt belägna skulle tillsamma kostnad avsevärt fler lägenheter kunna anskaffas.Inget säger att riksdagsledamöter måste ha gångavståndmellan sin bostad och . De flesta av Stockholmsförorter har mycket goda kommunikationer in till centralaStockholm.I flera av förorter torde för närvarandefinnas en rad alternativ som för den föreslagna summanskulle kunna innebära flera lägenheter. Att satsa på sådanaprojekt skulle vara ett betydligt effektivare sätt att användastatens medel.Vi yrkar därför avslag på förvaltningskontorets förslagtill kompletterande anslag till statsbudgeten för budgetåret1993/94. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förvaltningskontorets förslag i RFK3och som sin mening ger förvaltningskontoret till känna vadi motionen anförts om att anskaffa lägenheter till riksdagensledamöter.
mot · GG02K27 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av förs. 1992/93:RFK3 förvaltningskontors förslag till kompletterande anslag till statsbudgeten för /94 förfogar över 100 bostäder i . Ca 150 ledamöter bor i kombinerade arbets- ochövernattningsrum i . Målsättningen är att allaledamöter ska kunna få bostad utanför . Nydemokrati delar denna uppfattning.Förvaltningskontoret disponerar sedanbostadsprojektet i kv Ormen lades ned, och begär nu för att till summan av inköpa och rustafastigheten nr 9 i kv Milon, 7. Detta skulle ge 17lägenheter till ett pris av ca per lägenhet.Man borde kunna lösa anskaffningen av bostäder påannat sätt, exempelvis på den öppna marknaden. Idagkostar bostadsrätter på ca 10.000 krkvadratmetern. Goda enrumslägenheter kan alltså köpasför . För de redan beviljade 9 300 000kronorna skulle man således kunna köpa 25--30 lägenheter.Ny demokrati delar förvaltningskontorets uppfattningatt riksdagsledamöterna ska bo i egnalägenheter utanför , men vi anser att sättet atttillgodose behovet inte är det rätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förvaltningskontorsförslag att till anslaget A 4 byggnader m.m.anvisa ett reservationsanslag på .
mot · GG02K28 · 1993-03-29 00:00:00 — med anledning av skriv. 1992/93:240 Statsrådens arvoden Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen meddelar regeringen sin uppfattning attriksdagen bör besluta om en ny konstruktion för attfastställa arvoden m.m. till statsråden på grundval avförslagen i betänkande Vad ärett statsråds arbete värt? (SOU 1993:22)Allmänna synpunkterDet föreslås att statsrådens arvoden bör fastställas av ensärskild myndighet under . Det behövs ingensärskild myndighet. En ny myndighet medför ökadbyråkrati med kansli och tjänstemän m.m. Statsrådenslöner kan istället fastställas av finansutskottet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild myndighet.
mot · GG02K29 · 1993-03-31 00:00:00 — med anledning av förs. 1992/93:RFK4 förvaltningskontors förslag till en lag om informationssystem RIXLEX SammanfattningFörvaltningskontoret lägger fram ett förslag till en lagom informationssystemet RIXLEX. Systemet syftar bl.a.till att informera allmänheten om beslut och omdess beslutsfattare. För att tillgodose detta syfte är avsiktenatt upplåta de i RIXLEX ingående databaserna tillallmänheten mot ersättning. Lagförslaget framläggs för attmöjliggöra försäljning av de personuppgifter som finns iRIXLEX. Datainspektionen har yttrat sig över förslaget.Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Allmänna synpunkterHuvuddelen av förslagen i propositionen är bra. Det somär mindre bra är att allmänheten skall få ta del av databasenmot ersättning. Upplåtelsen bör vara kostnadsfri förallmänheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upplåtelse av databaser tillallmänheten mot ersättning.
mot · GG02Kr11 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Nordisk jonmikrosondGrundläggande kunskap om de processer som formatoch omvandlar jordskorpan blir allt viktigare, inte minst pågrund av människans ökande utnyttjande av jordensresurser. Den geologiska forskningen får härigenomständigt nya uppgifter. Genom s.k. jonmikrosondanalysöppnas nya banbrytande möjligheter att undersökaförändringar i berggrundens innersta beståndsdelar och attdärvid nå resultat mångdubbelt säkrare och snabbare änmed tidigare metoder.Inom de nordiska länderna har vi likartadenaturförhållanden och forskarna arbetar i stor utsträckningmed likartade problem. är vi små i detinternationella forskarsamhället. Därför har forskare iDanmark, , och gått samman om attsöka medel för inköp och drift av en jonmikrosond.Forskningsrådsnämnden i och motsvarande organ iDanmark, och samt och har efter en internationell utvärderinganvisat tillsammans för inköp avinstrumentet. Detta skall placeras vid Naturhistoriskariksmuseet i och fungera som en gemensamnordisk forskningsresurs, kallad NORDSIM. Ett nordisktvetenskapligt råd skall styra verksamheten. Driften skallfinansieras genom dels årliga bidrag från , Finlandoch till de löpande kostnaderna, dels två tekniskatjänster som skall svara för. Med detta nyaanalysinstrument kommer de nordiska länderna att befinnasig i den absoluta internationella forskningsfronten inomdet geovetenskapliga området.Naturhistoriska har i sin anslagsframställningför projektets räkning begärt ett belopp av sammanlagt . för de två tjänster som utgör andel avdriften. Med hänvisning till den i budgetpropositionenaviserade museiutredningen har regeringen iforskningspropositionen anmält att någon ändring avmuseernas anslag för forskning inte bör företas innanresultatet av denna utredning föreligger. Detta är ett heltirrelevant skäl för att inte anvisa de återstående medlen tilldet nordiska jonmikrosondprojektet. Därmed äventyrashela genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagenför /94 anvisar ett med . förhöjtanslagsbelopp till anslaget Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet att tillförasanslagsposten för att möjliggöradet redan framförhandlade nordiskajonmikrosondprojektet.
mot · GG02Kr8 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Museernas forskningSvensk forskning har kommit attkoncentreras till universiteten samt de vetenskapligaforskningsområdena. Den koncentrationen har från vissautgångspunkter varit nödvändig för att koncentrera resursertill vissa strategiska forskningsuppgifter.Samtidigt har detta emellertid inneburit att den viktigaforskning som tidigare bedrevs vid akademierna, devetenskapliga sällskapen och inte minst, beträffandehumaniora, vid museerna, reducerats och i vissa fall heltavvecklats.Den viktiga strävan som regeringen nu inlett att skapaforskningsmiljöer vid sidan av de statliga universiteten,främst manifesterat i förslaget om stiftelseuniversitet, gertydliga signaler om en viljeinriktning mot en ökad mångfaldi forskningen. Det är vår uppfattning att denna strävan börunderstrykas ännu tydligare inte minst inomhumaniorasektorn, där mångfalden är en avgörande faktor.Det är i detta sammanhang vi anser frågan ommuseernas forskning kommer in. Museerna har f.n. ettblygsamt anslag för forskning inom sitt ansvarsområde. Förinnevarande budgetår uppgår detta totalt till 1 992 000kronor. Anslaget är destinerat till ansvarsmuseerna. Tilldetta kommer anslaget till , somhar en särställning genom att en stor del av verksamhetenär en renodlad forskningsverksamhet nära knuten tillStockholms universitet. anslag uppgår till . Anslaget till ansvarsmuseerna kan t.ex.jämföras med anslaget till på och till på 9 075 000 kronor.Museerna är en viktig komponent i humanistiskforskning, inte bara som , utanockså med en unik kunskap om mänskliga samhällen utifrånde materiella lämningarna, men också genom deminnesinsamlingar och den samtidsdokumentation somgörs f.n. Dessa arbeten är ett viktigt inslag inte bara ietnologisk och kulturhistorisk forskning utan även inomandra områden som t.ex. mentalitetsforskning.Inom ansvarsmuseerna, centralmuseerna och flertaletlänsmuseer finns kompetenta forskare, som ofta fungerar ien kreativ forskningsmiljö. I t.ex. har länsmuseetsetts som en viktig samarbetspartner för den forskning sombyggts upp vid . Liknandeforskningsnät finns eller är under uppbyggnad också i andralän med universitet eller högskolor. Detta visar tydligt attmuseerna uppfattas som intressanta forskningsinstitutioner.Detta är också vår uppfattning.I den forskningspolitiska propositionen fastslås attmuseernas forskning bör utredas inom ramen för denmuseiöversynsutredning som regeringen tillsatt.Som en följd av detta anslås enbart resurser motsvarandeinnevarande budgetårs, med en höjning som enbartmotsvarar prishöjningar. Vidare påpekas att inga höjningarav anslaget kan komma i fråga , utan först under kommandeforskningspolitiska propositioner.Vi har förståelse för att omfattningen och inriktningenav museernas forskning kan behöva utredas ochverksamhetens resurser prövas i en helhetssyn varvid ävenfrågan om forskningens behov av resurser analyseras.Regeringen bör därefter återkomma med förslag tillriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om museernas forskning.