ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Bo205 · 1993-01-26 00:00:00 — har fattat flera beslut om attminska de generella bostadssubventionerna. Samtligapartier har accepterat en minskning av det generellabostadsstödet. har samtliga partier också uttalaten vilja att bostadssubventioner i högre grad än skallgå till de grupper som bäst behöver dem.Ett exempel på sådana riktade bostadssubventioner ärde s.k. förvärvslånen. Dessa infördes för att gebarnfamiljer med små inkomster, lågt kapitalinnehav ochbehov av bostadsbidrag möjlighet att skaffa eget hus.Förvärvslånen avskaffades 1991.Ca 4 000--5 000 familjer beviljades förvärvslån,och har totalt knappt 20 000 familjer kvardessa lån. Statens kostnader rör sig om ca500 miljoner för förvärvslånen.Förvisso har det funnits berättigad kritik motförvärvslånen. Lånen var behovsprövade vid ansökan, meningen omprövning sker efter det att lånet erhållits. Detleder till att en familj som hade låga inkomster vidansökningstillfället, men senare får mycket höga inkomster,inte får sina lånevillkor ändrade.I dag är bankerna mycket restriktiva när familjer medlåga inkomster vill köpa hus. Särskilt utanförstorstadsregionerna står äldre hus tomma därför attbarnfamiljer på orten inte har råd att köpa dem. Jag menaratt ett återinförande av förvärvslånen till barnfamiljer kanvara ett sätt att öka det riktade bostadsstödet.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utredamöljligheten att återinföra ett reformerat system medförvärvslån för barnfamiljer med låga inkomster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att återinföra ett reformerat system medförvärvslån för barnfamiljer med låga inkomster.
mot · GG02Bo207 · 1993-01-26 00:00:00 — har många människor i vårt landdrabbats av elöverkänslighet av olika svårighetsgrad. Dehar fått allt från hudproblem till svåra neurologiskasymptom. Problemen har gjort det svårt för de drabbade attfungera varhelst det finns el, med andra ord på de flestaställen i vårt moderna samhälle.Forskningen beträffande elöverkänslighet ligger i sinlinda. , och andra myndigheter gickdock samman i ett projekt omelöverkänslighet. I detta projekt satsas 20 miljoner kronor.Ännu finns emellertid inga erkänt tillförlitliga mätmetodersom kan användas i undersökningen av de drabbade. Detdröjer troligen innan forskarna kan finna lösningenpå dessa problem.De som drabbats hårdast av elöverkänslighet utsätts förstort lidande. De kan inte tala i telefon, inte köra bil ellersätta sin fot någonstans inom ''civilisationen''. Några harflyttat till elfria skärgårdsöar eller ensliga torp. Andra leverkvar i sina helt mörklagda hem med strömmen avstängd.Svårigheten att bli trodd av läkare när det gäller det reella iproblemen, fullständig social isolering och utslagning frånarbetslivet gör självmordsfrekvensen hög bland de svårastdrabbade.Det är emellertid möjligt att få en elöverkänslig personatt fungera bra både hemma och i arbetslivet. Teknikenklarar det sjukvården inte klarar. Med ett elsanerat hem ochen elsanerad arbetsplats kan den elöverkänslige leva ettnågorlunda normalt liv. Försök pågår i ochKarlskoga när det gäller att skapa bra, elfria miljöer.Boverket rekommenderar dock kommunerna att intebevilja elallergiker bostadsanpassningsbidrag. Detta trotsatt var och en kan inse omfattningen av en elsanering av enmodern bostad. Vissa kommuner har därför och motBoverkets rekommendation beslutat hjälpa drabbade medbidrag.Sjukhusvistelse eller ens det kortaste besök på sjukhusskapar utomordentligt stora problem för denelöverkänslige. i t.ex.inrättar därför , när sjukhuset byggs ut, en särskildavdelning för elallergiker.Vi motionärer anser att något måste göras åt deelöverkänsligas situation. Vi anser att borde ta sigan frågan ytterligare och rekommendera kommunerna attbevilja elöverkänsliga bostadsanpassningsbidrag.Kommunerna borde vidare tillhandahålla saneradeevakueringsbostäder åt elöverkänsliga medan derasbostäder byggs om. Sjukhus och vårdinrättningar borde hatillgång till miljöer anpassade för elallergiker. Forskningenom elallergi borde stimuleras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans av forskningen rörandeelallergi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt tillbostadsanpassningsbidrag för elallergiker.
mot · GG02Bo208 · 1993-01-26 00:00:00 — I statsverkspropositionen föreslås att stödet förnybyggnad och upprustning av allmänna samlingslokalersänks från nuvarande 46 till /94.I kompletteringspropositionen erhölls viaarbetsmarknadsdepartementet ett ökat anslag tillsamlingslokaler på . Dessa medel kunde mycketsnabbt fördelas under hösten 1992.Boverket undersökte på uppdrag,genom en enkät , samlingslokalernas status,bidrag m.m. som redovisas i dess rapport tillCivildepartementet.Civildepartementet har i årets proposition aviserat enbredare och fortsatt utredning, med enkät somunderlag, genom att en enmansutredare skall tillsättas. ''Men medan gräset växer dör kon. ''Samlingslokalägarna har inneliggande ärenden påöver 180 orter med en total bruttovolym på över 1000 mkr.Dessa projekt är fullfinansierade genom att kommuner ochsamlingslokalägare har tagit sin del av det ekonomiskaansvaret genom finansiering från kommunerna med 30%och från lokalägarna . Återstår den statliga delensom enligt författningen (SFS 1989:288) åligger statengenom att finansiera.Genom ett sysselsättningsanslag i storleksordningen400--kunde byggverksamhet för den dubblasumman komma igång från beslut.Det brukar talas om att de statsbidrag som beviljats försysselsättningsfrämjande åtgärder skall ha eninfrastrukturell betydelse (vägar, järnvägar,telekommunikationer etc.). Också samlingslokalerna haren infrastrukturell betydelse genom att de utgör en del avdet offentliga livet på både stora och små orter och kanockså, inte minst i glesbygd, ge sysselsättning för främstkvinnor. Det gäller exempelvis skötseln avsamlingslokalerna och innehållet i dessa, typ förskola,barnbespisning o.s.v.Mot bakgrund av den katastrofala situationen påbyggarbetsmarknaden är det nu tid för handling i stället förytterligare utredningar. Därför bör ytterligare medelavsättas till upprustning och nybyggnad av samlingslokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligare medel tillnybyggnad och upprustning av samlingslokaler.
mot · GG02Bo211 · 1993-01-26 00:00:00 — upphörde den statligabostadslånegivningen. Detta innebär att all lånefinansieringskall ske på den allmänna lånemarknaden. Lånen skulle''garanteras'' genom statliga kreditgarantier. Syftet medreformen var att det skulle förenkla tillvaron förlånesökandena.Det nya finansieringssystemet har inte fungerat och detmåste ligga inom regeringens ansvar att se till att så skerenligt givna intentioner.Vad som skett är att långivningen har byråkratiseratsonödigt mycket.Långivarna är ovana vid den nya situationen och harstora brister i sin kompetens att värdera bostadsfastigheter.Länsbostadsnämnderna skall avvecklas men ändå tillsvidare fastställa bidragsunderlag m.m.Statens bostadskreditnämnd skall fastställa pantvärdend.v.s. inom lägen för den statliga kreditgarantin. Nämndenhar ingen som helst erfarenhet av fastighetsvärderingar ochhar nu beslutat om märkliga föreskrifter om hurpantvärdestillägg skall beräknas. T.ex. /m2 bruksarea under mark och /m2 för vissa lokaler enligt ovan. Dettaunderlag skall tillsammans med vad kreditnämndenfastställer utgöra pantvärdet.Pantvärdet bestämmer den yttersta gränsen förkreditgarantin. Sedan kan kreditgivaren (som sökerpantvärdestillägget) begära ett lägre pantvärde.Byggherren skall söka bidrag hos ,få beslut om bidragsunderlag, söka kreditiv och lån hoskreditgivaren. Kreditgivaren skall söka kreditgarantier medåtföljande beräkningar av pantvärde hoskreditgarantinämnden och sedan får lånesökanden se omdet går att genomföra projektet.Hur skall någon byggherre med detta förfaringssätt vågasatsa pengar på projektering av ett byggprojekt? Förutkunde man förutsäga bidragsunderlag, pantvärde ochlångivning under förutsättning att kostnaderna var rimliga.Nu finns ingen möjlighet att förutsäga någonting. Boverketsoch länsbostadsnämndernas någorlunda förutsägbarabeslut har ersatts av godtycke hos kreditgivare ochkreditnämnder vilka har egna synpunkter som skallkombinera strikta och märkliga regler.Om kreditgarantierna skall ha den betydelse somförväntats, krävs att de bestäms till sin storlek och sittsäkerhetsläge på ett sätt som någorlunda väl kan förutsägasav byggherrarna och att lån garanteras inom överstagränsen för kreditgarantin. Vidare krävs att denna gränsfastställs med hyfsad precision.Lägg därför in kreditgarantinämnden hos , sombör åläggas att fastställa värderingsregler som kanaccepteras av marknaden. Med marknaden avses då såvälbyggherrar som kreditinstitut.Värderingsreglerna skulle också kunna ligga till grundför subventionsunderlaget och ta hänsyn tillbostadsprojektens läge, utformning och långsiktigakvaliteter.Förslaget syftar till att underlätta den sammanlagdaadministrationen för byggherrar, kreditgivare och statensamt utjämna risktagning och fördela subventionerna på etteffektivt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsfinansiering ochKreditgarantinämnden.
mot · GG02Bo212 · 1993-01-26 00:00:00 — I svenskt kulturliv intar en ytterst värdefulloch närmast unik plats.Det gamla och kulturhistoriskt intressanta fick sinsärskilda plats och sin särprägel när blevslöjdlärarseminarium och successivt blev centrum förbevarandet av slöjd och hemslöjdskunskap och traditioner.Generationer av svenska konstskapare har fått impulseroch kunskaper för sina livsverk från Nääs.1901 donerades egendomen till en stiftelse och mottogsav staten.Stiftelsens ändamål var utbildning/fortbildning av lärarei slöjd. --1961 fungerade som vid sidan avfolkskoleseminariernas verksamhet. förvaltas avAugust vars styrelse utses avregeringen.Själva slottsbyggnaden har anor men ficksin nuvarande exteriör i huvudsak i början av 1800-talet.Som så många andra gamla hus har fukt- ochrötskador.I (DsU 1984:14) föreslogs att Näässkulle utvecklas till ett hantverkscentrum med utbildning,forskning och utveckling samt produktion med anknytningtill traditioner med trä och slöjd i centrum. Stiftelsensstyrelse har påbörjat insatser i enlighet med utredningensintentioner och har stadga och styrelse ''ienlighet med tidens krav''.I utredningen föreslogs att skulle vårdas sommuseum av . Sedan budgetåret1988/89 har museet ett grundbidrag från vilkettillsammans med insatser via länsmuseetmöjliggör placeringen av en antikvarie på Nääs.Vården av har varit eftersatt sedan mycket långtid tillbaka, och det måste bedömas som angeläget ochönskvärt att medel nu kan anslås för att genom kraftfullareparationsåtgärder rädda och bevara denna unikakulturmiljö.Som jag bedömer det bör medel ur anslaget B 33 underkulturdepartementets anslag för statsbidrag till kulturstödvid ombyggnad -- inom ramen för anslagna 120 miljonerkronor -- här kunna tas i anspråk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombyggnad och renovering avNääs slott.
mot · GG02Bo215 · 1993-01-26 00:00:00 — gjorde bedömningen att detfanns ett verkligt behov av 140 000 lägenheter sammanlagtur gruppen Hushåll utan eget kontrakt.Det beror på lågkonjunkturen, t.ex. att alla ungdomarsom är ''flygfärdiga'' naturligtvis inte vill flytta hemifrån justnu, att andrahandshyresgäster inte vill flytta ut etc.Skillnaden mellan högkonjunktur och lågkonjunktur liggerrunt 100 000 ungdomar, unga som väntar på arbete ochockså väntar på att flytta hemifrån. Vi vet alltså redan nuatt när konjunkturen vänder så är det plötsligt en eller fleraårskullar ungdomar på bostadsmarknaden, samtidigt.Befolkningsökningen, invandringen, stora barnkullarsom är på väg att växa upp etc. beräknas under 1990-taletblir 284 000 personer, varav 242 000 . Isnitt består varje hushåll av 2,1 personer. Ombefolkningsökningen delas med 2,1 så får man 135 000lägenheter. Så tillkommer ''självdöende'' lägenheter --lägenheter som rivs av ren ålderdom, lägenheter som är försmå och slås samman etc. Nettoavgången är 8 000 ,vilket gör 80 000 . Sedan tillkommer det ständigabehovet av ''renoveringslägenheter'', alltså lägenheter somstår tomma medan de rustas, lågt räknat 9 000 lägenheter.Antalet tomma lägenheter är , outhyrda eller osålda,ca 40 000. Till det kommer behovet att rusta upp lägenhete.I miljonprogrammet finns det ungefär 400 000 lägenhetersom behöver renoveras . Det betyder 50 000 lägenheter fram till år 2000.Men i verkligheten är bostadsmarknaden i dagstillastående. Det finns två viktiga orsaker till det. Den enaär arbetslösheten. Man väntar och ser, man byter nedsig till mindre bostad etc. Det andra skälet ärboendekostnaden: när hyrorna är höga i förhållande tillinkomsterna så t.ex. väntar ungdomarna på attflytta hemifrån. man väntar med att byggabostäder så förvärras överhettningen när nästahögkonjunktur kommer. Vi riskerar alltså att upprepasamma karusell som med inflation somrusar iväg, fastighetspriser som går i taket och spekulationersom följer i deras spår.Det är det som kallas marknadens villkor. Med högefterfrågan blir också priset högt. För att undvika dennasituation behövs omgående ett omfattande ROT-program,som omfattar även bostadshus, samt en parlamentariskutredning om framtida bostadsfinansiering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk utredning omden framtida bostadsfinansieringen.
mot · GG02Bo216 · 1993-01-26 00:00:00 — Bidrag till konstnärlig utsmyckning av bostadsområden --beviljadesbidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden.Bidraget, som lämnades i mån av tillgång på medel, utgicktill kostnader för konstnärlig utsmyckning eller gestaltningvid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus.Bidrag lämnades av kostnaden för utsmyckningen, dock högst med /kvm bruttoarea bostäder. För återstoden avkostnaden gällde fr.o.m. att stöd i formav räntebidrag och kreditgaranti lämnades på grundval avett bidrags-/garantiunderlag som får uppgå till högst 25 krper m2 bruksarea ovan mark. Bidrag kan även lämnasi samband med sådana åtgärder som får stöd enligtförordningen (1983:974) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus. fastställde enram för bidragsgivningen. bidraget fannsfastställde en ram om /budgetår.Under de fyra senaste budgetåren har helabidragsramen, dvs. /budgetår, tagits i anspråk. Boverketanförde i sin anslagsframställning inför /93att bidraget är ett viktigt incitament för bostadsföretag attöverväga konstnärlig utsmyckning. T.o.m. budgetåret1991/92 har bidrag lämnats i 600 ärenden avseende 32 000 lägenheter. Inte bara i samband med nybyggnad utanockså vid gårdssaneringar i befintliga bostadsområden vardet möjligt att ge bidrag för konstnärlig utsmyckning.På förslag av regeringen godkände majoritet1992 att bidraget skulle avvecklas fr.o.m. budgetåret1992/93 (bet. 1991/92:BoU11).I en s-reservation till det utskottsbetänkandet yrkadesatt skulle avslå regeringens förslag och medge attbidrag även under /93 fick beviljas inom enram av 15 miljoner kronor.Vi instämmer i och reservanternasuppfattning om betydelsen av att bidrag till konstnärligutsmyckning i våra bostadsområden kan beviljas ävenfortsättningsvis. bör medge att beslut om bidragfår lämnas inom en ram om under /94 samt anvisaförslagsanslag till Bidrag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden av samma omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att bidrag till konstnärligutsmyckning i bostadsområden får lämnas inom en ram av15000000 kr under /94,2. att till Bidrag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden för /94 anvisar ettförslagsanslag på .
mot · GG02Bo217 · 1993-01-26 00:00:00 — och Länsarbetsnämndensamarbetar i ett projekt för att motverka arbetslöshetenbland utförsäkrade byggnadsarbetare.En del av projektet är att bygga till och förändra i denf.d. i för attförverkliga planerna på ett stadsmuseum. Byggnadenuppfördes --1760 som magasinshus med en mindre delsom kontorsdel.Denna del av projektet kräver extra anslagsmedel, somtill största delen kan utgå i form av stödåtgärder för attmotverka arbetslösheten inom den hårt drabbadebyggbranschen. är en tredjedel, ,av finansieringen säkrad genom finansiering.Vad som ytterligare saknas är ca 80 miljoner avkostnaden, vilken totalt är beräknad till 117 miljonerkronor.Riksantikvarieämbetet och har på ettuppskattande sätt uppmuntrat och uttalat sitt stöd förprojektet. vill betona att projektet är av stortkulturpolitiskt värde för och attytterligare samhälleligt stöd krävs för förverkligandet avprojektet.I årets budgetproposition understryks barns ochungdomars behov av stimulans till ökad kunskap genomupplevelser och egenaktiviteter. Detta är en viktig del i ettmeningsfullt och innehållsrikt kulturutbud. Betydelsen avden svenska historien framhävs i kampen mothistorielöshet.Ur arbetsmarknadssynpunkt utgör detta projekt ettmycket värdefullt tillskott till behovet avsysselsättningsprojekt för den hårt drabbadebyggnadssektorn i Västsverige.Regeringen och har gjort storasatsningar på infrastruktur i landet i form av vägar, broaroch järnvägar, vilket är värdefullt. Det är dock viktigt attäven prioritera rena byggnadssatsningar, eftersom dessa påett effektivt sätt skapar sysselsättning åt bredare grupperinom byggnadsarbetarkåren.Ombyggnaden av kommer, till skillnadfrån ett brobygge, att sysselsätta även finsnickare, målare,plattsättare, elektriker och plåtslagare. Vi anser därför atten skyndsam utredning bör göras av möjligheterna attgenom arbetsmarknadspolitiska åtgärder prioriteraombyggnadsstöd till i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombyggnadsstöd till Ostindiskahuset i .
mot · GG02Bo22 · 1993-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:80 Utökat älvskydd har exploateringsintressena fått vägatungt i besluten om älvarnas framtid. växer det fram ettnytt medvetande om älvarnas betydelse för bevarandet avdjur- och växtarter, för bevarandet av naturens skönhetsamt för renskötande samer och fritidsfiskare. De orördaälvarna bör inte betraktas som vår egendom utan som entillgång vi förvaltar åt framtida generationer. De tillhör intebara vår nation utan skall ses som alla människorsegendom. Förvaltarskapstanken måste här tillämpas ipraktiken.Regeringens proposition om utökat älvskydd är en storframgång för liberalerna och dem som fört denlångvariga kampen för ett bättre skydd av värdefull natur.På många håll finns dock intresse av ytterligare utökningarav älvskyddet. i har föreslagitregeringen att överväga skydd för ytterligare tre älvsträckoroch vattenområden av riksintresse. Dessa är Rotälvensavrinningsområde uppströms sammanflödet medÖsterdalälven (, och Härjedalenskommuner), Unnans avrinningsområde uppströmssammanflödet med Ore älv (och kommuner)samt mellan St och Storforsenskraftstationer (Säters, och kommuner).Även älvsträckan mellan Åsens kraftverk och Väsa vidBrunnsberg i bör övervägas i dettasammanhang. Den fanns med i utredning(Ds 1992:29) men det har hävdats att delar av underlagetvar felaktigt eller åtminstone ofullständigt. EftersomLänsstyrelsen i tillstyrkte ett skydd av dennasträcka i remissomgången bör den tas med i den vidareprövningen.Skydd enligt naturresurslagen bör således övervägas förytterligare älvsträckor och vattenområden. Sådanaöverväganden kan ses som en naturlig följd av resultatenfrån om miljö ochutveckling (UNCED) som hölls . Regeringen böralltså arbeta vidare med bl.a. de olika förslag som framförtsav remissinstanser och andra.En måste naturligtvisägnas åt det inventeringsarbete som är nödvändigt för attmeningsfulla överväganden skall kunna göras. Sådanainventeringar bör dock kunna påbörjas utan onödigtdröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett utökat skydd förytterligare älvsträckor och vattenområden.
mot · GG02Bo220 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska byggbranschen befinner sig i en mycketallvarlig kris och arbetslösheten är den högsta sedan manbörjade registrera sysselsättning och arbetslöshet. I börjanav januari månad var 30 540 byggnadsarbetare i hela landet utan arbete, dvs. var det 18 000 som var arbetslösa, en ökning med över 12 000personer . har arbetslösheten blandbyggjobbarna ökat med 628 %.Situationen inom den värmländska byggbranschen äringet undantag, arbetslösheten är mycket hög och dendrabbar de enskilda människorna och deras familjer mycketsvårt, såväl ekonomiskt som socialt.I nuläge är () av byggarbetare arbetslösa. område är () arbetslösa och inom elinstallatörerna ärarbetslösheten (). Vidare vet vi att för varje arbetslös inombyggbranschen försvinner minst tre jobb i andra näringar. Iåkerier och sågverk, i småhus- och materialindustrin för attnämna några exempel.Byggnads avd. 29 i betalar utnästan i A-kasseersättning. Detta anserjag vara oacceptabelt, det är ett resursslöseri med bådepengar och med människor. Byggbranschen är en motor närdet gäller sysselsättningen och måste kraftfulla insatseroch åtgärder till för att stimulera och få igång denna motor,inte bara ett passivt väntande på bättre tider.Utan att peka ut enskilda projekt inom varje områdekan nämnas att i finns ett visst behov avbostadsbyggande och ett behov av ombyggnation av äldrebostäder. Det finns ett stort behov av upprustning av skoloroch andra kommunala och landstingskommunalabyggnader. Det finns möjligheter att tidigareläggakommunala och statliga investeringar på byggsidan, ommöjligheter till detta ges. Det finns ett stort behov av attgenomföra vägprojekt, broar och annat.Behoven finns och projekt av nyproduktion,ombyggnation och upprustning finns i Värmland.Arbetskraft finns.Nu måste åtgärder till för att skapa arbete inombyggbranschen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslösheten i denvärmländska byggbranschen.