ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr208 · 1993-01-26 00:00:00 — Vid föregående års beslöt på förslagav kulturutskottet (betänkande 1991/92:KrU3) att begäraen undersökning av hur många traktnamn som försvunnitvid sammanläggningar av fastigheter och hur vanligt det ärmed fastighetsbildningar över traktgränser. Regeringen gavuppdraget till som avgivit sittyttrande.FastighetssammanläggningarUndersökningen om försvunna traktnamn vidfastighetssammanläggningar omfattar 17 av de 24 länen ochgäller . Traktnamn däravregistreringsdatum saknas och mark inomdetaljplanelagda områden har uteslutits i undersökningen.Trots dessa begränsningar har det enligt utredningenförsvunnit uppskattningsvis 3700 traktnamn i landet underperioden. Detta innebär att det försvunnit 185traktnamn enbart genom fastighetsbildningsåtgärder.Fastighetsbildning över traktgränsUndersökningen av fastighetsbildning över traktgränsomfattar endast nio län och endast , 1981 och 1991.Trots stark begränsning visar resultatet på att närmare 20procent av fastighetsbildningarna skett över traktgräns. Dåhar man ändå inte tagit med fastighetsbildningar övertraktgräns där hel trakt avregistrerats och som är det mestförödande eftersom de ofta innebär att en hel by eller gårdmed gamla anor utplånas ur kulturlandskapet.Lantmäteriverket har i sin utredning angett ''attfastighetsbildning över traktgräns tycks vara en relativtvanlig företeelse'' och att ''speciell uppmärksamhet bör i dethär sammanhanget riktas på sådana fall där ennamnbärande bebyggelse finns på den mark som överförestill annan trakt''. Som avslutning säger :''Totalt sett får de betraktas som sällsynta. ''Vi är av den uppfattningen att utredarna enbart settutredningsresultatet ur fastighetsägarnas synpunkt. Inte ettord ägnas åt den kulturella aspekten, ortnamnens socialaoch kulturhistoriska värden, värden för identitetskänslor,värden av att hålla samman t ex en by med anor frånmedeltiden. Utredarnas slutsats att det inte behövs någotförbättrat skydd för ortnamnen kan vi inte dela. Vi anser attutredarnas resultat i stället visar på ett stort behov av skyddför ortnamnen.Riksantikvarieämbetet har i en tidigare redovisning tillriksdagens kulturutskott hävdat att ortnamnen är ettoersättligt om än icke-fysiskt inslag i kulturlandskapet ochmenar att hänsynstagandet skulle underlättas om fråganaktualiseras i förarbetena till kulturminneslagen. Enligt vårmening bör få i uppdrag att utformaen sådan bearbetning av kulturminneslagen.Kulturmiljövårdens möjligheter att påverka andramyndigheters hantering av ortnamn skulle ocksåunderlättas av en sådan åtgärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attkulturminneslagen får en utformning som inrymmer ävenortnamn.
mot · GG02Kr209 · 1993-01-26 00:00:00 — , Operan och betecknas somlandets tre ''nationalscener''.Dramaten och Operan har sin verksamhet nästanuteslutande knuten till medan harhela landet som sitt arbetsfält. Ute i landet utgörRiksteatern ett mycket värdefullt komplement till läns- ochregionteatrar samt till fria teatergrupper.Riksteatern håller hög konstnärlig standard och kanerbjuda teaterproduktioner som andra teatrar av tekniskaskäl har svårt att klara av.I är en förutsättning för ettallsidigt teaterutbud. En inskränkning av Riksteaternsmöjligheter att producera turnéteater skulle få olyckligakonsekvenser för ett län som där regionteaternär en musikteater. utbud av talteater är ettmycket viktigt komplement till den regionala scenen.För att uppfylla den kulturpolitiska ambitionen att görakultur tillgänglig för alla medborgare bör förslaget omminskning av anslaget till avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till .
mot · GG02Kr210 · 1993-01-26 00:00:00 — Under förra årets motionstid fanns ett antal motioner omatt det var hög tid för utbyggnaden av slottsvallarna vidVadstena landsarkiv. har dock intebehandlat sakfrågan . I årets budgetpropositionhänvisas nu till att man skall avvakta ställningstagande tilletablering av ett landsarkiv för sydöstra . Detta ärklart otillfredsställande.Som påtalades har statsmakterna efter långtövervägande fastslagit att skall varapermanent lokal för landsarkiv och därför påbörjades denvälbehövliga utbyggnaden av . Hälften av byggetgenomfördes och inflyttning skedde våren 1984.Behovet av att fortsätta och färdigställa kvarstår.Riksantikvarieämbetet krävde vid förra utbyggnaden avvallarna att fortsatt utbyggnad skulle ske senast 1993.Beräkningar har gjorts som klart visar att en utbyggnad avvallarna är ett billigare alternativ än utbyggnad på annanort. Det nuvarande läget på arbetsmarknadsfronten tordemotivera att resten av nu byggs.I övrigt hänvisas till förra årets motioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av snabb utbyggnad avvallarna vid .
mot · GG02Kr211 · 1993-01-26 00:00:00 — trädde Radiosnya kanalorganisation i kraft. På de flesta håll i landetinnebär omläggningen att det finns fyra s.k. public service-kanaler att lyssna på. I den fjärde kanalen, P4, varvas lokaltproducerade program med centralt producerade.I är situationen något annorlunda.Där finns det fem SR-kanaler. Den femte kanalen är heltlokalt producerad av , medan deresterande fyra har samma programläggning som i övrigalandet. får alltså två frekvenser att sändapå, till skillnad från andra lokalradiostationer i somfår begränsa sig till en kanal.P4 i sänds på frekvensen 93,8 MHzmedan den helt lokala stationen sänder på103,. Dessa två frekvenser har helt olikasändarstyrka. har en styrka på 60 000 W medan93,endast har 900 W. Även om skillnaden ihörbarhet inte är så stor som dessa siffror antyder är det enbetydande skillnad mellan frekvenserna. P4 iStockholmsområdet kommer att höras betydligt sämre än iövriga landet och betydligt sämre än 103,3 MHz.Sveriges Radio har fastställt den nyakanalorganisationen. Den innebär att många stockholmaresom bor utanför kommer att fåproblem när de vill lyssna på P4. Stockholmarna kommeralltså inte att ha samma möjligheter att lyssna på populäraprogram, t.ex. radiosporten, Svensktoppen ochMelodikrysset, som människor i andra delar av landet.Detta är orimligt. Visserligen är enmycket populär station med fler lyssnare än P3, men detinnebär inte att stockholmare inte ska kunna lyssna på demest populära programmen i riksradion.Frekvensfördelningen bör därför ses över. P4 bör få ta över103,medan kanal får 93,8MHz.I statens avtal med statueras attradiolyssnarna ska garanteras god hörbarhet inom ramenför de frekvenser som finns. Det är mycket tveksamt omSveriges Radio uppfyller denna del av avtalet genom dennya frekvensfördelningen i Stockholmsområdet.Stockholmare i kranskommunerna har på många hålluppenbara problem att få god hörbarhet.En annan lösning på detta problem är givetvis attsändarstyrkan på utökas kraftigt och atteventuellt behövliga slavsändare placeras ut. Dessamöjligheter är emellertid begränsade med tanke på denkommande privata lokalradion.Staten bör kräva av att P 4:s hörbarhetöver blir fullgod, också i bilar, ikuperad terräng, i nedre botten i stenhus etc. Detta bör iförsta hand ske genom en omplanering avfrekvensutnyttjandet. Detta bör ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gentemot Radiohävda kravet på god hörbarhet vad gäller P 4 överStockholmsområdet.
mot · GG02Kr212 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är orimligt att man skall tvingas betala licens tillSR/för att man äger en TV-låda med vilkenkoncernen aldrig har befattat sig. Licens skall betalas avdem som vill ha produkten. Det kan jämföras med ensituation där alla vore tvungna att betala till Surf för att manhar en tvättmaskin som man alltid häller ett annattvättmedel i. Licensen skall knytas till produkten, dvs omman vill se SR/produktion, inte tillinnehavet av TV-låda.Så länge avgiftsskyldighet för TV gäller, bör denbegränsas till att enbart gälla den som har öppen TV-ingångför SR-koncernens produktion. Det skall med andra ordvara möjligt att inneha TV-apparat men avstå från att ta delav sändningarna från . Några tekniskaproblem att lösa detta lär enligt uppgift inte föreligga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftsskyldigheten för TV-innehav.
mot · GG02Kr214 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett välfungerande biblioteksväsende är en nationelltillgång. Folkbiblioteken är en av grundstenarna ifolkbildning, kulturlivet och kulturpolitik. Biblioteken haren stor betydelse speciellt för landsbygdsbefolkningen somofta har långt till andra kulturella verksamheter. Biblioteketfungerar ofta utöver bokutlåningen som mötesplats förmånga och utgör en resurs för information och utbildningpå alla nivåer.I ett stramt budgetläge i kommunerna är oftakultursektorn ett område som har svårt att hävda sinställning. Biblioteksservicen har varit mycket omdiskuteradunder i samband med att många kommuneraviserat kraftiga indragningar inom detta område medförsämrad tillgänglighet som följd.I augusti 1992 gjorde enbiblioteksenkät ''Rädda biblioteken''. I sin sammanfattningpåstår man att norra har klarat sig bättre änmellersta och södra delarna av . Därför har ävenGlesbygdsmyndigheten gjort en begränsad undersökning is.k. skogslänen för att se hur de har drabbats avindragningar.Glesbygdsmyndigheten har gjort telefonintervju medvarje kommuns bibliotekschef. Syftet var att se ombiblioteken, filialer, utlåningsstationer, arbetsplatsbibliotekoch bokbussar är hotade av indragningar och nedläggningarsom eventuellt kommer att leda till försämrad service tillbefolkningen i glesbygden.Denna service är av stor betydelse förglesbygdsbefolkningen, speciellt filialerna och bokbussarnapå grund av de långa avstånden till närmastehuvudbibliotek. Många i glesbygden har heller intemöjlighet att ta sig till huvudbiblioteket p.g.a dåligakommunikationer och är därför hänvisade till filialer ochbokbussar.De sju skogslänen har tillsammans 84 kommuner. Avdessa 84 kommuner är det 21 stycken som harbiblioteksverksamhet som hotas av nedläggning eller därbeslut redan har tagits om nedläggning. Enbart inomGävleborgs län hotas 13 filialer av nedläggning.Folkbiblioteken är en nationell angelägenhet. Om ''helaSverige ska leva'' behövs en nationell bibliotekspolitik. Enparlamentarisk utredning bör tillsättas för attprecisera målen för en nationell bibliotekspolitik och manbör särskilt ta hänsyn till glesbygdens problem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning angående nationellbibliotekspolitik där glesbygdsfrågorna får ensärbehandling.
mot · GG02Kr217 · 1993-01-26 00:00:00 — Stipendier för unga konstnärer En av kulturpolitikens viktigaste uppgifter är att låta''tusen blommor blomma'' och vattna dem alla. De skall fåväxa upp, blomma och vissna.Kulturen anses av många statsvetare vara den nästuniversitet och flygförbindelser viktigaste tillväxtfaktorn;detta p.g.a. den kreativitetsstimulans som ett aktivtkulturliv utgör.Svensk kulturpolitik har i stor utsträckning handlat omatt utdela stipendier och inkomstgarantier åt äldrekulturskapare, som bör kunna klara sig på egen hand omderas kulturinsatser är värdefulla nog.Det är de unga konststuderande som i första hand bör fåen möjlighet att vidareutveckla sin talang och att etablerasig i det svenska kulturlivet. Parallellerna är stora mellanvetenskapligt arbete och kulturskapande.För de forskarstuderande finns möjligheten för de mestlovande att efter avlagd grundexamen erhålla sinförsörjning via doktorandstipendier, deetablerar sig som forskare. Först efter doktorsexamen harde att leva på marknadens villkor.Det är angeläget att skapa en liknande möjlighet förblivande konstnärer. Enligt min mening bör man pröva enmodell med en motsvarighet till doktorandstipendierna attfördela bland de utexaminerade från exempelvis konst- ochmusikhögskolorna. Därigenom skapas möjlighet för enkonstnärlig elit att i samverkan med sin högskola utvecklasitt konstnärskap och etablera sig i konstlivet. Förexempelvis författare och poeter kan stipendierna fördelasvia juryer.Medel till dessa stipendier bör kunna hämtas viaomfördelning från anslagen till stipendier ochinkomstgarantier, och från anslagen till de storainstitutionerna.Det är angeläget att möjligheten till ''doktorand''-stipendier för blivande konstnärer utreds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''doktorand''-stipendier på detkonstnärliga området.
mot · GG02Kr218 · 1993-01-26 00:00:00 — har upprepade gånger lagt förslag ombibliotekslag. Skälen för en sådan lag är starkare nu ännågonsin. Nedskärningar av statsbidragen till kommunernaoch lågkonjunkturen slår hårt mot alla delar av kultur ochutbildning, och folkbiblioteken drabbas på många håll avkraftiga inskränkningar i verksamheten. på flera håll.Folkbiblioteken är ett omistligt nav i hela utbildningsochkultursektorn. Därför bör, i likhet med vad som gäller i deandra nordiska länderna, folkbibliotekens status ochposition i samhället vara en angelägenhet för riksdagen.Den samhälleliga undervisningen och den individuella ochinformella utbildningen och bildningen är omöjlig utanfolkbiblioteken. Från förskola till universitet spelarbiblioteken en avgörande roll.En bibliotekslag ska garantera fria fjärrlån vilket är enförutsättning för att studier och forskning ska kunnabedrivas över hela landet. Folkbibliotekens samlingarinnehåller och speglar vårt kulturella arv. En bibliotekslagska säkra tillgången till dessa samlingar men ocksåsamlingarnas fortbestånd och förnyelse i takt medsamhällets utveckling och förändring.Yttrande- och tryckfrihetsrätten levandegörs avbiblioteken. Att ha fri tillgång till information och självkunna bilda sig en uppfattning i olika frågor är en avdemokratins grunder.Mångfald och variation i utbudet av litteratur är viktigt,särskilt i barn- och ungdomsåren då grunden för ettlitteratur- och läsintresse läggs. Lust för läsande och läsvanaskapas bl.a. genom att tidigt ge barn tillgång till mångaböcker med varierat innehåll. Detta kan få barn ochungdomar få utan folkbiblioteken.En bibliotekslag ska garantera fri och gratis tillgång tilllitteratur, information och service för alla åldrar på vårafolkbibliotek.En bibliotekslag ska definiera de övergripande målen förfolkbiblioteken och ange ramarna för den kommunalabiblioteksverksamheten utan att detaljreglera den.Kommunerna ska som driva biblioteken och utformaderas verksamhet efter lokala förhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillbibliotekslag enligt vad i motionen anförts.
mot · GG02Kr219 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås det statliga bidraget tillRiksteatern minska med . Till detta skallläggas att genom en uteblivenpriskompensation gått miste om ca 11 miljoner kronor.Den reella försämringen för blir alltså . Detta bör då jämföras med att Operanoch föreslås få en prisuppräkning med drygt 5,5 %.I propositionen redovisas att under spelåret1991/92 framfört 1 310 föreställningar. Antalet besök var 279 292 och utbudet bestod av 45 turnéer, varav den egnaproduktionen omfattade 32.Statsrådet framhåller att ''Svenska riksteaternsverksamhet har betytt mycket för utvecklingen avteaterverksamheten i landet -- både konstnärligt ochpublikt''.Detta är en riktig iakttagelse! Det teaterutbud somRiksteatern svarar för är av stor betydelse för kulturlivet utei landet. På många orter är den endamöjligheten för människor att få ta del av teater. Det ärsåledes viktigt för landsorten att utbud kanupprätthållas.Som motiv för att minska bidraget till anförstatsrådet att en översyn bör ske om ansvarsfördelningenmellan och länsteatrarna, som tar hänsyn tillbåde konstnärliga och ekonomiska aspekter.Vi har inga invändningar mot att en sådan översyn görs.Men det är märkligt att nu särbehandla ijämförelse med de andra två nationalscenerna. Detnaturliga borde vara att först göra denna översyn ochdärefter dra de slutsatser som kan anses befogade.Slutsatsen är att inte bör få vidkännas dennu föreslagna anslagsminskningen och att intebör särbehandlas i jämförelse med Operan och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svenska .
mot · GG02Kr221 · 1993-01-26 00:00:00 — Sammansättning av styrelserna för och Med hänvisning till () beslut angåendekonkurrensbegränsningar inom bild- och formkonstensområde finns anledning att regeringen ser över de reglersom gäller för tillsättning och sammansättning avstyrelserna för och SverigesBildkonstnärsfond.Vi anser att en förändring av dessa organssammansättning bör ske i enlighet med NO:srekommendationer. Ett alternativ är att breddarepresentationen av organisationer i nämnderna, det andraalternativet är att utse en opartisk styrelse och anlitaexpertis, konstnärer etc. som rådgivande på konsultbasis.Vi förordar dock det senare alternativet med en opartisksammansättning av styrelserna för de båda myndigheternaStatens Konstråd och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammansättning av styrelsernaför och .
mot · GG02Kr222 · 1993-01-26 00:00:00 — I samband med arkeologiska grävningar händer det attmängden omhändertagna artefakter blir mycket stor. Detkan röra sig om flintavslag från en ''stenyxeverkstad'' eller,som i samband med utgrävningen av tomten därLandstingsförbundets hus skulle byggas, många tusenkritpipor. Vid utgrävningen av den sjunkna ostindiefararenGötheborg vid Hunnebådan i hamninlopphittades över sju miljoner skärvor tillsammans vägande 8975 kilo.Denna typ av massfynd skapar efter dokumenterandetoch undersökningen problem med förvaring, konserveringo.s.v. Det är för de allra flesta människor helt obegripligtatt man då både kan tänka sig destruktion eller, som harföreslagits av berörda myndigheter när det gällerporslinsfynden, att hela fyndmängden åter skall dumpas påutgrävningsplatsen, men att man inte kan tillåta försäljningav skärvor.Det rör sig alltså om ofantliga mängder av föremål sominte är unika men som ändå vid utgrävningarna harundersökts och dokumenterats. Arkeologi- ochhistorieintresset är stort hos breda folklager. Ommöjligheter funnes skulle många vilja köpa sig ett egetarkeologiskt ''fynd'' och därmed ekonomisktbidra till den aktuella eller framtida undersökningen ochforskningen som man hjälper till att -- om änmarginellt -- minska magasinerings- ochkonserveringsproblemen. Möjligheten att få äga ett egetlitet stycke svensk historia skulle säkert också bidra till ettvidgat intresse för vårt förflutna.Just i samband med utgrävningen av harförfrågan från allmänheten om möjligheten att få köpa enliten skärva varit mycket omfattande. Utgrävningen har iprincip helt bekostats genom bidrag från enskilda ochföretag och med stora uppoffringar från de deltagandessida. Varje ekonomisk förstärkning t.ex. i form avinkomster från skärvförsäljning skulle ge projektet än högrekvalitet.Den minnesgode besökaren kan erinra sig hur man pådet gamla hade tillverkat ettexklusivt brevpapper av rester av trossvirket från fartyget.Försäljningen hjälpte säkert till att på olika sätt finansieraverksamheten. Det är obegripligt att en försäljning av ettantal av de miljontals skärvor som lyfts upp ur havet inteskulle kunna medges.Vid tidigare behandling av frågan har den slutligen förställningstagande hamnat hos regeringen, och sista gångenutmynnade det hela i ett oklart och ringa förpliktandeuttalande. Det behövs ett klart och positivtställningstagande, vilket härmed efterlyses.Det är en självklarhet att försäljning enligt nu framförtförslag endast kan företagas efter vederbörligdokumentation, att det skall röra sig om massfynd utanunicitet hos föremålen och att tillstånd skall inhämtas avantikvarisk myndighet efter fastställda regler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya regler för avyttrande avföremål från arkeologiska massfynd.
mot · GG02Kr223 · 1993-01-26 00:00:00 — är ett av landets märkligaste och mestförtätade fornlämningsområden med en nyckelposition isvensk historia. Genom de omfattande markförvärvriksantikvarieämbetet gjort och genom de storavårdinsatser som lagts ner under en följd av år harfornlämningsområdet i kommit att fågestalten av ett nationalmonument, suggestivt mensamtidigt svårbegripligt.Sedan lång tid tillbaka har hög statussom besöksmål för såväl inhemska som internationellaturister. Hundratusentals människor besöker varje årplatsen antingen som deltagare i organiserade gruppresoreller enskilt.Trots att informationen inom fornlämningsområdetförbättrats avsevärt kan konstaterasatt det är ytterst svårt för en besökare utanspecialkunskaper att förstå de enskilda fornlämningarnaoch deras betydelse, relationen mellan de olikafornlämningarna samt status regionalt,nationellt och internationellt och tidigmedeltid.De bestående minnena för de flesta besökarna i GamlaUppsala blir därför de tre s.k. Kungshögarna, kyrkan,Odinsborg och den suggestiva helhetsmiljön, som väckernyfikenhet och behov av svar på frågor. Ett besök pålänsmuseet inne i ger inga svar. Där saknasmaterial och utställningar som belyser länets förhistoria.I ett skede när intresset för landets historia ökat ochaccentuerats på grund av diskussionerna om Sverigesanslutning till EG har behovet av och kravet på ett museumi blivit påtagligt.I museets utställningar och information i övrigt skulleges svar på frågor om vad som gjorde att Gamla Uppsalakom till, platsens roll och funktion i det lilla och det storaperspektivet. Här skulle illustreras arbete ochlevnadsförhållanden. Här skulle beskrivas platsensnyckelposition i den svenska riksbildningen och gesförklaringar till de bakomliggande faktorerna. Kultens rolloch betydelse såväl under förhistorisk som tid skullelevandegöras. Sist men inte minst: här skulle de föremålsom framkommit vid arkeologiska undersökningar i GamlaUppsala och angränsande bygder visas.Riksantikvarieämbetet har på initiativ av Uppsalakommun låtit utföra en utredningsskiss för ett museum iGamla Uppsala. Utredningsskissen styrker behovet av ettmuseum och ger förslag till inriktning. Detta arbetekommer att följas upp med en regelrätt utredning, somkommer att belysa placering, utformning, innehåll ochhuvudmannaskap. Denna utredning förväntas varagenomförd under våren 1993.Gamla Uppsala är ett nationalmonument och ettriksintresse. Det finns ett stort och klart uttalat behov av attden suggestiva fysiska miljön där kompletteras med ettmuseum som ger erforderlig kunskap om och upplevelse avmiljön i sin helhet och om platsens betydelse i lokalt,regionalt, nationellt och internationellt sammanhang.Medel för en projektering i första skedet och för ettgenomförande av projektet i andra skedet bör med hänsyntill status ställas till förfogande avriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett museum i GamlaUppsala.