mot · GG02Ub91 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:171 Forskning i frontlinjen InledningI ett stort antal intervjuundersökningar framhålls bullretsom den mest störande miljöfaktorn. Trots detta harbullerfrågorna hamnat i skymundan i miljödebatten.Folkpartiet liberalerna har tidigare föreslagit åtgärder motbullret och detta har bl a lett till att en bred utredning (M1992:02) om en handlingsplan mot buller nu pågår.Buller som miljöproblemDe negativa hälsoeffekterna av buller och vibrationer ärav varierande slag. Förutom direkta hörselskador uppstårredan vid så låga ljudnivåer som 40(A) en rad andrakonsekvenser. Sömnstörningar, blodtrycksförhöjningar,förändrad hjärtverksamhet, trötthet och därmed försämradprestationsförmåga som följd kan uppkomma avbullerpåverkan.Ungefär 800 000 personer i har nedsatt hörsel.Dessa personer har särskilda svårigheter att kommuniceranär de utsätts för buller. För dessa människor leder bullrettill en form av isolering helt i onödan. Därför måste derassituation uppmärksammas mer än vad som sker i dag.Bullerproblemet återfinns i samhället inom mångaområden. Den allra största källan till problemen är trafiken.Störningar härrör både från väg- och flygtransporter. Frånfordon dominerar motorbullret vid hastigheter under 50km/h. Vid högre hastigheter är däck/vägbanebullret alltmerdominerande och mycket angeläget att motverka, bl agenom teknisk utveckling av lågbullrande vägbeläggningar.Man räknar med att mellan 3 och 4 miljoner människor isina bostäder utsätts för trafikbuller som överskridertillåtna gränsvärden.Buller är ett av många allvarliga arbetsmiljöproblem.Många får sin hörsel förstörd på sitt arbete, trots deambitioner som finns att förbättra arbetsmiljön. Intemindre än 400 000 industriarbetare har så bullrigaarbetsplatser att det är svårt att samtala. Fläktar ochventilationssystem kan vara mycket störande både ibostäder och på arbetsplatser.Tystnad är en del av vår välfärd. En utredning som gjortsav fastighetsnämnden i visar att 15--avhyresgästerna i flerfamiljshus störs av sina grannar. Kravenpå ljudisolering har inte ändrats , dåstereoanläggningar och hushållsmaskiner var okända ting.Därmed är det hög tid att se över reglerna och anpassa dessaefter verkligheten.Konsumentupplysning bör även aktualisera produktersljudegenskaper. Tystnad kan mycket väl bli ettkonkurrensmedel när det gäller såväl hushållsmaskiner somannan teknisk apparatur. Inom EG ställs mer omfattandekrav på produktredovisning än i . I EG:smaskinsäkerhetsdirektiv ingår sålunda krav påegenskapsredovisning av bl a buller. EG-kraven kan bli endrivkraft i kampen mot bullret.ForskningsbehovDet råder en uppenbar kompetensbrist inom svenskindustri och svenskt näringsliv liksom inom offentligverksamhet beträffande bullerfrågor. Så snart EES-avtaletträder i kraft kommer högre krav att ställas på attindustriprodukter skall göras tystare för att klara EG-reglerna. behövs koncentrerade forsknings- ochutbildningsinsatser inom hela bullerområdet för atttillgodose det kunskapsbehov som finns och kommeratt finnas under lång tid framöver.Utredningen (M 1992:02) för en handlingsplan motbuller har i en skrivelse särskilt redovisatförslag till angelägen teknisk bullerforskning, men pekaräven på forskningsbehov vad avser hörselskadliga effekteroch bullrets störningseffekter. Det finns anledning attbetona den tvärvetenskapliga karaktär sombullerforskningen har.I regeringens proposition föreslås utökad satsning påmiljöstrategisk forskning och redovisas en radexempel på områden denna forskning bör omfatta.Riksdagen bör komplettera denna exemplifiering påprioriterade områden med forskning om buller ochakustikproblem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning inom buller- ochakustikområdet.