mot · GG02Fi308 · 1993-01-26 00:00:00 — Från och med årsskiftet 1992/93 har ett nyttstatsbidragssystem införts för kommunerna. Huvudpartenav statens bidrag är nu generella och inte specialdestineradeoch prestationsanknutna. Systemet består av enlångtgående omfördelning av inkomster mellankommunerna samt av tillägg eller avdrag grundade på ettantal faktorer som anses beskriva för kommunernaopåverkbara strukturella kostnader.Den senare delen i systemet är efter en omfattande kritikföremål för en förnyad utredning som skall vara klar i majoch förväntas därefter få en sådan behandling att dessresultat kan påverka statsbidragssystemet fr o m 1995.Det är angeläget att de kostnadsskillnader mellankommunerna som beror av struktuella förhållanden utredsmer ingående än den tidigare kommunalekonomiskautredningen hade tid och möjlighet till. Utredningen böremellertid också få i uppgift att belysa den tyngstakomponenten, d v s omfördelningen av inkomster mellankommunerna.Material från visarkonsekvenserna för kommunerna i avsystemet i nuvarande utformning. Resultatet visar attStockholms län får en minskande andel avkommuninkomsterna i förhållande till riket i övrigt bådevad avser skatteinkomster och statsbidrag.Denna är en -- enligt vår mening -- orimlig omfördelningav inkomster från kommunerna i till övrigalandet.Därtill kommer att inkomstutjämningen kommit att bliså långtgående att den tagit bort praktiskt taget allaincitament för kommunerna att öka skattekraften. Det kant o m vara lönsamt för kommunerna att agera så attinkomsterna minskar. Tillskottet via statsbidragssystemetkompenserar bortfallet mer än väl.En real minskning av kommunernas inkomster kommerframdeles att kräva stora förändringar i verksamheterna.Resurserna måste i större utsträckning än hittillskoncentreras till de obligatoriska uppgifterna. Inte hellerdessa torde undgå nedskärningar.Genom sitt ansvar för samhällsplaneringen på lokalnivå, den lokala infrastrukturen, utbildningen,barnomsorgen, olika sociala insatser samt kultur och fritidhar kommunernas insatser stor betydelse för näringslivetsutveckling. Om kommunerna i , somvarit en viktig motor för landets utveckling, kanmedverka inom sina ansvarsområden kommer det att fåkonsekvenser för näringsliv och ekonomi i hela landet.Arbetslöshet och därmed följande sociala problem ärbesvärliga var de än inträffar. De är dock mer svårhanterligai ett storstadsområde än på andra orter. Dagens utvecklingmed mycket kraftig ökning av arbetslösheten inte minstbland ungdomar och invandrare inger stora farhågor införframtiden. Kommunerna i måste haresurser att hantera dessa problem.I rapporter från -- -- vid och länslandsting visas bl a att kommunerna i ländrabbats hårdare av statliga nedskärningar än landetsövriga kommuner . Vidare noteras att dejämfört med övriga kommuner i riket lyckats bättre med attdämpa volymtillväxten. Slutligen noteras att de tvingats blimer effektiva inte minst för att få råd med en utökad barn-och äldreomsorg.Sammantaget anser vi situationen nu vara sådan att detinte längre går att slentrianmässigt flytta resurser frånStockholms län till andra delar av landet. En förnyad studiebör göras av de samhällsekonomiska konsekvenserna avden stora inkomstutjämningen i det nyastatsbidragssystemet för kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förnyad studie av desamhällsekonomiska konsekvenserna av den storainkomstutjämningen i det nya statsbidragssystemet förkommunerna, med speciell uppmärksamhet riktad motförhållandena i .