ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02So1 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:253 Import av och partihandel med starköl I propositionen föreslår regeringen att det skall varamöjligt för utländska bryggerier att sälja starköl direkt till tex restauranger på samma sätt som det är för svenskabryggerier redan i dag.Förändringen är ett led i anpassningen till detkommande och ett svenskt medlemskap i har ingenting att erinra mot förslaget som sådant.Tvärtom, det är positivt att de utländska bryggerierna fårsamma möjligheter som de svenska. Problemet är bara attpropositionens förslag, enligt vår mening, är ofullständigt.Det blir nämligen inte tillåtet för de utländska bryggeriernaatt bilda dotterbolag i för att underlätta och ipraktiken möjliggöra partihandel med starköl. Det innebäratt lagförslaget bara blir tomma ord.Eftersom är ett stort land med en litenbefolkning är det en förutsättning för de utländskabryggerierna, som saknar det distributionsnät som desvenska har, att få möjlighet att bilda dotterbolag i Sverigeför denna verksamhet.I propositionen tas frågan om dotterbolag upp, menregeringen konstaterar bara att det vore olämpligt att tillåtafristående dotterbolag eftersom det är svårt att definieravad som skall avses med dotterbolag till ett utländsktbryggeri! Vari denna olämplighet består och vilkadefinitionssvårigheter som finns förklaras dock inte.Anledningen är möjligen att det de facto inte finns någraegentliga skäl, mer än att bakvägen skydda den inhemskabryggerinäringen.Möjligheten för utländska bryggerier att bildadotterbolag i för att, även i praktiken, ges sammamöjligheter att bedriva partihandel som svenska bryggerierbör självfallet införas. Detta sker bäst genom ett undantagi LHD -- lagen om handel med drycker.Det torde ankomma på vederbörande utskott attutforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådant undantag i lagen omhandel med drycker att utländska bryggerier ges möjlighetatt bilda dotterbolag för partihandel med starköl.
mot · GH02So10 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:4 Familjerådgivning En tvingande lag om kommunernas skyldighet atterbjuda familjerådgivning till alla som begär detta har längevarit ett krav från Vänsterpartiet.Regeringen föreslår att det i socialtjänstlagen, 12 a §,införs en bestämmelse om denna skyldighet. Det markerasatt familjerådgivning skall vara en egen disciplin med etthögt sekretesskydd.Vänsterpartiet anser att familjerådgivningen är enkommunal angelägenhet och bör finnas i varje kommun.Alla skall kunna få stöd vid skilsmässor. Målet är attföräldrarna skall samarbeta för barnets bästa. Varje årberörs mellan 20 000 och 25 000 barn av skilsmässor.Umgängesrätten blir för en del föräldrar den spröda länkmed vilken det fortsatta föräldraansvaret ochföräldraskapet skall upprätthållas. Barnens rätt till bådaföräldrarna borde vara en självklarhet, och en brafamiljerådgivning kan bidra till att stödja familjen och redaut problemen i samband med en skilsmässa. Vi vill att detupprättas en plan för en utvidgad verksamhet medfamiljerådgivning.Lagförslaget är ett steg i rätt riktning. Vi anser dock attdet i huvudsak finns två brister i regeringens proposition:Socialstyrelsen skall nu samverka med kommuner iekonomisk kris. Inget som görs får kosta pengar. Vi anserdärför att kvalitetsnormer för familjerådgivningen börutarbetas, men det behöver inte nödvändigtvis varaSocialstyrelsen som får detta i uppdrag.Den andra bristen är den ekonomiska njugghet somvisas i propositionen. Här ålägger regering och riksdagkommunerna att anordna en verksamhet som för mångakommuner är ny, men utan att lämna pengar till att påbörjaarbetet. föreslår därför att redan inästa års budget avsätter pengar för utvecklingsarbete,förslagsvis för kommunernas planering,informations- och utvecklingsarbete som skall ge kvalitet åtfamiljerådgivningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en plan förutbyggnad av den kommunala familjerådgivningen enligtvad i motionen anförts om kvalitet i familjerådgivningen,2. att för /95 anslår 10 000 000kronor för planering, information och utveckling av enkommunal familjerådgivning.
mot · GH02So12 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:4 Familjerådgivning I propositionen föreslås kommunerna bli skyldiga attsvara för att de som så önskar får tillgång tillfamiljerådgivning. Denna skyldighet förs in isocialtjänstlagen. Kommunen kan fullgöra sin skyldighetgenom att själv tillhandahålla rådgivning eller genom attträffa avtal om familjerådgivning med andra lämpligavårdgivare.När nu familjerådgivningen ges en ny huvudman ochinordnas i är det viktigt att kvaliteten pårådgivningsarbetet säkras. I propositionen nämns t.ex.sekretess, särskilda lokaler och personal. Byte avhuvudman får inte innebära att kompetenskraven sänksutan den kompetens som finns inom den befintligafamiljerådgivningen måste tas tillvara vid övergången.För att bli familjerådgivare är praxis att man skallvara socionom, ha omfattande psykosocial yrkeserfarenhetsamt ha psykoterapeutisk vidareutbildning inkluderandeegenterapi. Därtill genomgår man under sitt förstafamiljerådgivarår särskild handledning. I propositionentalas allmänt om personalgruppen. Enligt min uppfattningbör också kompetenskraven för familjerådgivarna lyftasfram för att säkra kvaliteten på rådgivningsarbetet. Därförbör frågan om någon form av auktorisation lyftas fram.Socialstyrelsen, som i propositionen getts i uppdrag attutarbeta vägledande material inför överflyttning, bör enligtmin uppfattning också få till uppgift att utarbeta en lämpligauktorisation för familjerådgivare för att garantera en braframtida kvalitet på familjerådgivningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om auktorisation förfamiljerådgivare.
mot · GH02So13 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:4 Familjerådgivning Familjerådgivning har funnits i sedan 1950-taletoch bedrivits främst av landstingen. I viss utsträckningbedrivs familjerådgivning också av Svenska kyrkan.Under perioden 1960--1980 utgick statsbidrag förfamiljerådgivningsverksamheten. finansierasverksamheten helt av den huvudman som driver den.Socialutskottet behandlade familjerådgivningen i sittbetänkande SoU 1986/87:22. I betänkandet framhöllutskottet att familjerådgivningsverksamheten är av mycketstort värde. Utskottet ansåg det också nödvändigt attverksamhetens fortlevnad garanterades och att regeringenskyndsamt borde ta upp frågan om hur familjerådgivningenska kunna tryggas. gav regeringen tillkänna vadsocialutskottet anfört.Regeringens proposition går i korthet ut på att görafamiljerådgivningen obligatorisk och från gekommunerna skyldighet att sörja för att de som så önskarfår tillgång till familjerådgivning. Denna skyldighet skaenligt propositionens förslag föras in i socialtjänstlagen.Som skäl för att föra över familjerådgivningen frånlandstingen till kommunerna anges att familjerådgivningenär artfrämmande i landstingens verksamhet. Vi delar inteden uppfattningen.Ett sådant synsätt tar inte hänsyn till att en välfungerande familjerådgivning kan förebygga mångamänniskors behov av primärvård och psykiatribehandling.En betydande del av jourfallspatienter som är i en akutkrissituation har ofta samlevnadsproblem och reaktioner påseparationer som dominerande anledningar tillhjälpbehovet.En kommunaliserad familjerådgivning riskerar att slåsönder en fungerande landstingsverksamhet i små, dåligtfungerande kommunala verksamheter.I propositionen görs bedömningen att förslaget innebären ökad kostnad för kommunerna med sammanlagt 100miljoner.Vi anser att i det ekonomiska läge som flertaletkommuner befinner sig i är det en ekonomiskomöjlighet att starta en ny verksamhet. Avlandets 284 kommuner har 161 under 20 000 innevånare, ettbefolkningsunderlag som är otillräckligt för att åstadkommaen väl fungerande rådgivningsverksamhet. För attfamiljerådgivningen ska fungera som en egen verksamhetoch också möjliggöra en bra metodutveckling börorganisationen inte vara för liten. En personalstyrka börbestå av 3--4 personer. Små kommuner får därför problematt driva verksamheten. Det är alltså ingen tillfällighet attlandstingen till största delen är huvudmän förverksamheten.Vi anser att det är bra att lagfästa skyldigheten attbedriva familjerådgivning men anser inte att skyldighetenska bindas till den primärkommunala . Detfinns naturligtvis kommuner som har underlag för sådanverksamhet men flertalet har det inte.Vi föreslår därför att möjlighet bör ges till landstingenatt även i fortsättningen bedriva familjerådgivning påuppdrag av kommuner som själva inte har möjlighet attbygga upp en rådgivningsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjerådgivning.
mot · GH02So16 · 1993-10-20 00:00:00 — Självklart är privata initiativ och formerlika välkomna som kommunala och övriga former, t exföräldrakooperativ. Valfriheten och konkurrensengaranterar hög kvalitet och kostnadseffektivitet.Vi avfärdar också fullständigt de förenklade ochmaterialistiska resonemang som finns i propositionen kringkvalitetskrav inom barnomsorgen. Vi menar att man intealls diskuterar de verkliga och djupare kvalitetsfrågornakring barn, barns utveckling och barns behov av kärlek ochomsorg. Enligt propositionen är kvalitet grovt sett lika medutbildad personal och lokaler enligt ,livsmedelslagen och arbetsmiljö- och hälsoskyddslagen.Konsekvensen av resonemangen är att de allra flestaföräldrar eller mor- och farföräldrar inte tillnärmelsevisuppfyller kvalitetskraven för att få ägna sig åt barnomsorg.Är möjligen regeringens nästa steg att införa obligatoriskakrav på treårig föräldrautbildning (120 poäng) innanföräldrar av staten tillåts ta ansvaret för sina barns omsorg? Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:11 i desshelhet,2. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar avslåpropositionens förslag till ändringar i socialtjänstlagen,3. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar avslåpropositionens förslag till ändringar i lagen omförsöksverksamhet med tillståndsprövning förvissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen,4. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar att ickegodkänna de i propositionen angivna riktlinjerna förvalfrihet och jämställdhet i familjepolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för valfrihet ochrättvisa i familjepolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av vårdnadsersättning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphävande av de lagregler somi dag tvingar kommunerna att inrätta kommunalbarnomsorg.
mot · GH02So17 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:11 Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m. I propositionen redovisas regeringens familjepolitik förvalfrihet och jämställdhet. Syftet är att ge barnfamiljernaökade möjligheter att lösa barnomsorgen på det sätt desjälva önskar, genom god barnomsorg utanför hemmet ochgenom bättre ekonomiska möjligheter för dem som önskarstanna hemma när barnen är små.I propositionen föreslås skyldigheten för kommunen atttillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna 1 till 12 årskärpas. Vidare att kommunen blir skyldig att ge bidrag tillenskilda förskolor och fritidshem för att därigenomsäkerställa en mångfald av alternativ med olika huvudmän.De barn som har börjat i förskolan föreslås vid ändradesociala förhållanden, exempelvis då de får syskon eller dåföräldrar blir arbetslösa, ha rätt till fortsatt kontakt medbarnomsorgen.Vad gäller kostnadseffekterna för kommunerna förytterligare åtaganden nämns detta endast i svepandeformuleringar. ''De åtaganden som här aktualiserats påbarnomsorgsområdet bör inte i något väsentligt avseendeleda till merkostnader i förhållande till de uppgifterkommunerna redan har.'' (/94:11, sid 42. )Statsrådet hänvisar vidare till ett av antagetprincipbeslut om att full behovstäckning skulle hauppnåtts till år 1991.Min uppfattning är att de ekonomiska konsekvensernaav förslaget är alltför knapphändigt utredda och borde hautretts mer ingående. Framför allt är detta påkallat då deekonomiska förutsättningarna för kommunerna är delvisannorlunda nu än vid riksdagsbeslut.Ej heller kan man dra kommunerna kollektivt över enkam. Kostnaderna varierar högst avsevärt från kommun tillkommun. Förslaget om att barn vars föräldrar blirarbetslösa skall ges fortsatt möjlighet till barnomsorginnebär att vissa kommuner med hög arbetslöshet fårmotsvarande högre kostnader.Om även de barn som börjat i förskolan (vid syskon ifamiljen) får en lagstadgad rätt till fortsatt barnomsorgmåste detta ses som extra och fördyrande åtaganden.Jag vill kort erinra om den beräkning somKommunförbundet gjort och där det påvisas att förslagetleder till en merkostnad på sammantaget 3,5 miljarder förkommunerna.Jag vill med det ovan anförda anmoda regeringen om ennoggrann utvärdering. Vidare att regeringen ges i uppdragatt följa de ekonomiska konsekvenserna av reformen. Omdet visar sig att en merkostnad tillkommer bör dettaregleras senare inom ramen för finansieringsprincipen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalys.
mot · GH02So2 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:253 Import av och partihandel med starköl Inför ett svenskt närmande till EG och EES-avtaletsikraftträdande föreslås i proposition 1992/93:253 ändringarav regler för import av och partihandel med starköl.Meningen är att utländska starkölstillverkare skall gestillträde till den svenska marknaden på samma villkor somde svenska tillverkarna.Detta skall ske genom att lagen (1977:293) om handelmed drycker (LHD) ändras så att utländska bryggare gesrätt att föra in eget starköl i landet och bedriva partihandelmed starköl. ges den som har tillstånd att serverastarköl rätt att importera starköl till den egnaserveringsverksamheten.Regeringen beslutade att tillkalla enparlamentarisk kommission med uppdrag att utvärdera denhittillsvarande alkoholpolitiken och lägga fram förslag strategi för framtiden -- bl.a. i ett EG-perspektiv.Alkoholpolitiska kommissionen skall avsluta sitt arbeteföre utgången av 1993. Ett delbetänkande --Serveringsbestämmelser -- förslag till ändringar i lagen(1977:293) om handel med drycker -- presenterades den 30april 1993.Enligt vår uppfattning bör den förslag och synpunkter beaktas innan nyaförslag till ändringar i partihandelsbestämmelserna läggsfram.Alkoholpolitiska kommissionen har dessutom i sittdelbetänkande lagt fram synpunkter och förslag som ärväsentliga när det gäller reglerna kring partihandel medstarköl. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens förslag omändringar i lagen (1977:293) om handel med drycker(LHD),2. att hos regeringen begär ett nytt förslaggällande regler om import av och partihandel med starkölnär Alkoholpolitiska kommissionen har slutfört sitt arbeteoch dess förslag beaktats.
mot · GH02So3 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:253 Import av och partihandel med starköl avslår regeringens förslag om att tillåtautländska tillverkare av starköl ett direkt tillträde till densvenska marknaden. är det tillåtet för svenskabryggerier att bedriva partihandel med starköl ochutländska bryggare ska , enligt förslaget, ges sammamöjlighet.Vänsterpartiet vill i stället återinföra de bestämmelsersom fanns när Systembolaget skötte dennaverksamhet. Den symbios som råder mellanbryggerinäringen och krogarna kan på så sätt brytas och vifår en sundare krogmarknad. På olika sätt stöder nubryggerinäringen krogarna genom rabatter, sponsring,hjälp med marknadsföring m.m. Att nu släppa in utländskpartihandel av starköl anser vi kommer att skapa ännu merunderligheter i svenskt krogliv. Det kommer att ökaölförsäljningen och därmed oroligheterna i ett redanalkoholdränkt nöjesliv.Vi anser också att om vi nu släpper på bestämmelser ompartihandel vore det att ge felaktiga signaler till EG när detgäller hållning till alkoholmonopolen. Enskärpning av lagen om handel med drycker kan på liknandesätt visa vilja att försvara en väl prövad ochfungerande alkoholpolitisk linje.Vi tycker att den svenska bryggerinäringen har gjortsvensk alkoholpolitik och därmed folkhälsan en otjänstgenom olika utspel i . Dess agerande där harförsvårat förhandlingarna mellan och om densvenska alkoholpolitken -- en alkoholpolitik som resulterati goda kunskaper hos befolkningen om alkoholensskadeverkningar. Trots en tidig försäkran från den svenskabryggerinäringen att den stöder den svenska linjen har managerat på motsatt sätt och inför EG nervärderat den fördaalkoholpolitiken. Ett sådant agerande inger misstroende.Vänsterpartiet ser ingen konsekvens i regeringensförslag. Starköl är en alkoholdryck av större dignitet --särskilt i ungdomskretsar -- och ska hanteras som andraalkoholdrycker, alltså av Vin & Sprit och av Systembolaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition1992/93:253 om import av och partihandel med starköl,2. att beslutar att Systembolaget enligt vad imotionen anförts skall sköta partihandeln med starköl.
mot · GH02So4 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93 Import av och partihandel med starköl I finns en bred politisk enighet om att våralkoholpolitik skall vara fortsatt restriktiv. 1977 årsalkoholpolitiska beslut innebär att skall verka föratt totalkonsumtionen begränsas för att på så sätt minskaalkoholskadorna. Medlen för att nå dessa mål är främst:Skatt. Skatteinstrumentet används så att konsumentprisetpå alkohol skall följa konsumentprisindex.Tillgänglighet. Alkoholtillgängligheten begränsas på olikasätt.Handelsmonopol. De privata vinstintressenaminimeras och statliga handelsmonopol hanterarverksamheten.Samtliga partier är eniga om att målet föralkoholpolitiken är att alkoholskadorna skall minskas.StarkölsfråganEtt av de första beslut som måste fatta ialkoholfrågan avser starkölet. hanteras detimporterade starkölet av de två monopolbolagen, medansvenska bryggerier kan sälja direkt tillrestaurangmarknaden respektive till Systembolagetsbutiker. Detta förhållande är givetvis klart diskriminerandegentemot utländskt starköl och kommer att behöva ändras.I om konkurrensförhållandenainom bryggerisektorn behandlas denna fråga, och verketsförslag är att såväl Vin & Sprit AB:s monopol på import avoch partihandel med starköl som Systembolagets monopolpå detaljhandel och restaurangförsäljning slopas.Socialministern presenterade i en proposition 1992/93:253om import av och partihandel med starköl ett förslag sominnebär att bl.a. svenska restauranger ges rätt attdirektimportera starköl. Vidare ges såväl utländska somsvenska bryggare importrätt.Förslaget har under remissbehandlingen underkänts avSystembolaget , , , och av den , utsedd av socialministern. Samtliga anseratt socialministern genom sitt förslag föregriper möjlighetenatt skapa ett nytt regelsystem för alkoholhanteringen medbibehållen stor kontroll.Vi vill slå vakt om svensk alkoholpolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:253 om importav och partihandel med starköl.
mot · GH02So7 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:4 Familjerådgivning Den familjesplittring som äger rum i vårt land drabbarmånga människor och framför allt barnen. Attplötsligt uppleva att den grundläggande trygghet som finnsinom familjen raseras kan hos många sätta djupa sår förlång tid framåt. Samhället har därför mycket att vinna påatt uppvärdera, stötta och stödja den mest naturliga av allanärmiljöer dvs. Målsättningen måste vara attfamiljen skall kunna hålla ihop och fylla sin unika funktionsom samhällets bästa och mest naturliga solidaritetsskola.Samhället måste ge makar stöd att undvikafamiljesplittring. Det kan ske genom att i opinionsbildningbetona värdet av ett moget och ansvarsfullt handlande ikonflikter och att erbjuda möjlighet till familjerådgivning ikrissituationer.Det är därför glädjande att regeringen nu föreslår attkommunen åläggs ansvaret för att familjerådgivning finnstillgänglig för den som begär det. Familjerådgivarna skallliksom ha som huvuduppgift att genom samtalmedverka till bearbetning av samlevnadsproblem ochkonflikter i par- och familjerelationer.En annan mycket viktig uppgift för familjerådgivningenär att utifrån den speciella kompetens familjerådgivarna harförmedla kunskap och sprida information om samlevnad.Behovet av föräldrautbildning är stort eftersom månganyblivna föräldrar känner osäkerhet inför föräldraskapet.Familjerådgivningen bör därför inriktas på att uppvärderaföräldrarollen starkare . Det måste bli fint attvara förälder och inget ansvar och ingen uppgift kan varastörre än att ge barn trygghet och en god fostran.Familjerådgivningsbyråerna bör således i ökadutsträckning beredas möjlighet att sprida information omsamlevnad inom skola, barnomsorg och hälsovård.Inriktningen skall vara att äktenskapet framhållessom bästa grund för familjebildning vikten av trohet ochrespekt makar emellan lyfts fram föräldraskapets storabetydelse när det gäller ansvaret för den unga generationenmarkeras samt att ömsesidigt ansvarstagande och betydelsen avtrofast kärlek makar emellan och mellan barn och föräldrarbetonas som en motvikt till den ofta förekommande ytligasyn på samlevnad som massmedia förmedlar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjerådgivningens inriktning.