mot · GG02Ub103 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskningens prioriteringarI den breda forskningssatsning som regeringen föreslåri prop. 1992/93:170 ''Forskning för kunskap och framsteg''avsätts . Forskning, snart sagt inom varje område, har ettstrategiskt och stort värde i sig. Detta faktum gäller i allsynnerhet i den rådande lågkonjunkturen där Sverigebehöver stärka sin konkurrenskraft därför att forskning ochutveckling länge varit eftersatt. Samma lågkonjunkturanger ju också de starkt begränsade resurser som kanavsättas för forskning och gör att motionerande om etttotalt större anslag än de föreslagna 12,5 miljarderna fåranses helt orealistiskt, hur angeläget det än kunde vara.I riksdagshanteringen av forskningspropositionen finnsett visst dilemma. Å ena sidan har universiteten en alltmerlångtgående självständighet och ett självstyrande som i sigbegränsar utrymmet för regering och riksdag att läggasynpunkter på hur anslagen används. Forskningen somsådan är ju också fri och obunden. Å andra sidan finns detsamhälleliga behov av forskningens belysning av olikaproblem och frågeställningar. Den möjlighet regering ochriksdag då har att ''styra'' forskningen är att ange vissaområden som prioriterade och därmed ge de erforderligasignalerna. Så anges t.ex. i propositionen att ''Regeringenanser att folkhälsoforskning skall vara ett prioriteratområde för det underden kommande perioden'' (s 116) och ''Regeringen anser attinsatserna för ungdomsforskning bör öka. FRN bör avsättaytterligare härför'' (s 275).Med utgångspunkt från signalsystemet att viss forskninganges som prioriterad vill vi som kristdemokrater lyfta framvissa forskningsområden med särskilt stort samhälleligtbehov av forskningens belysning som vi önskar seprioriterade.Forskning om äldreAndelen äldre i är stor och kommer att öka, ochforskning i geriatrik blir därmed alltmer angelägen. I tiderav lågkonjunktur och ekonomisk knapphet är det viktigt attde äldre garanteras fortsatt hög livskvalitet och god omsorgoch omvårdnad. Vi vill understryka regeringens angivandeav att denna forskning skall ha fortsatt hög prioritet (s 63och 114), samt att det är särskilt angeläget att finna envetenskaplig grund för utvärderingar av kvalitets- ocheffektivitetsmätningar samt av förändringar för äldre ochderas ekonomi i ljuset av de omfattande samhälls- ochsystemförändringar som pågår.Kriminologisk forskningF.d. statssekreteraren, docenten , har påregeringens uppdrag sett över hur resurserna förkriminologisk forskning bäst kan utnyttjas för enverksamhet av hög kvalitet och samhällsrelevans (s 76). Isitt betänkande ''Kriminologisk och kriminalpolitiskforskning'' (SOU 1992:80) har bland annatföreslagit inrättandet av en professur med anknytning tilllongitudinell forskning under beteckningen professor ikriminalpsykologi. Det är av stort värde att ytterligare fåbelyst vilka faktorer som genererar ett kriminellt beteendei en forskning som följer ett större antal individer under enlång tidsrymd. Vi anser att samhällsnyttan av en sådanlongitudinell kriminalpsykologisk forskning är så stor attinrättandet av en sådan professur bör vara en av regeringenprioriterad åtgärd.Forskning om missbruk och spelberoendeMot bakgrund av de personliga tragedier och enormasamhällskostnader som alkohol- och narkotikamissbruk förmed sig, bör forskning om missbruk vara prioriterad.Forskningen bör belysa situationen för helamissbrukarfamiljen, i synnerhet för barn till alkoholister,som utgör ca 100 000. Behandlingsprojekt som angripermissbruksproblemet brett och även ser tillmissbrukarfamiljen, som t.ex. , bör belysas.Forskning om spelberoende och hjälpprogram för att befriaspelberoende, bör också vara prioriterad forskning.Forskning om familj och barnFamiljen är samhällets minsta byggsten och gemenskap.I familjen finns förutsättningar för trygghet ochsamhörighet, för fostran i solidaritet och förnormöverföring till barnen. Fastän familjelivet av de flestaupplevs som den faktor som har störst betydelse för välfärdoch livskvalitet, är familjen utsatt för större tryck nu ännågonsin. Regeringen anger också att familjernaslivsformer och levnadsförhållanden är av central betydelse(s 115). Det bör vara en prioriterad uppgift för forskningenatt belysa familjens situation och faktorer som hållersamman eller söndrar familjen. Särskild uppmärksamhetbör ägnas åt konfliktlösning i äktenskapet och utvärderingav familjerådgivning i syfte att kunna integreraforskningsrönen i skolans barn- och ungdomskunskap och ikurser för nygifta och unga föräldrar, t.ex.''äktenskapsskolor'' i studieförbundens regi ellermödravårdens profylaxträning.SIPRI:s forskning om instabilitet i Central- ochÖsteuropaStockholms internationella fredsforskningsinstitut() har ansökt om medmotiveringen att beloppet beräknas medge en vissbreddning av verksamheten till att utöver pågåendeforskning också möjliggöra studier av stabilitet ochinstabilitet i (s 90). Regeringenföreslår i propositionen att anslaget till skall vara21,1992/93 och 21,8 miljoner kronor1993/94. Vi utgår från att regeringen försäkrat sig om att detföreslagna anslaget medger ovan nämnda forskning som vianser bör prioriteras.FolkhälsoforskningVi instämmer i regeringens betoning av att insatser föratt ytterligare förbättra folkhälsan är angelägna (s 116) ochatt folkhälsoforskning skall vara ett prioriterat område.Forskning som belyser t.ex. hälsoekonomi, miljömedicin,kost-, livsstils- och beroendefrågor skulle än merkunna öka den enskildes välstånd och välbefinnande ochsamhällets ekonomiska vinster.Abortförebyggande forskningFolkhälsoinstitutet () arbetar med 8 program:alkohol och narkotika, allergi, mat och motion, skador,tobak, barns och ungdomars hälsa, kvinnors hälsa, sex ochsamlevnad (s 120).Samtliga dessa områden är av största vikt, men särskiltbör , med tanke på de höga abortsiffrornadär var fjärde graviditet leder till abort, det sistaprogrammet med dess abortförebyggande arbeteprioriteras. Ett forskningsprojekt som bör vara högtprioriterat för FHI är en undersökning av varför svenskakvinnor begär abort, och vilket stöd de hade behövt avsamhället för att se det möjligt att välja att föda sitt barn.Den senaste svenska undersökningen om motiven för abortgenomfördes , 1981, av 1980 årsabortkommitté. Bland motiven märktes desocioekonomiska skälen (). Utifrån en ny och aktuellundersökning skulle det vara möjligt att ''skräddarsy'' ettåtgärdsprogram för att stödja kvinnor vid oplanerade elleroönskade graviditeter.SjälvmordsforskningSocialvetenskapliga forskningsrådet () har tilluppgift att stödja betydelsefull grundforskning ochtillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik ochfolkhälsovetenskap (s 125). SFR bör prioriterasuicidforskning, forskning om varför människor begårsjälvmord, en alltför vanlig dödsorsak, nu i allt yngre åldrar.Självmord är det yttersta uttrycket för livssmärta ochexistensiell ångest, och är en av de största tragedier som kandrabba en enskild människa och hennes anhöriga. Det börvara angeläget för detta prioriterade forskningsområde --liksom för övriga -- att forskningsrönen kommer till en bredallmänhets kännedom och resulterar i ett åtgärdsprogram,där de signaler den som bär på självmordstankar sänder tillsin omgivning särskilt lyfts fram.Etik i forskarutbildning och forskning i etikDet är av största värde att regeringen så klart sommöjligt anger att forskningen måste bedrivas inom de etiskaramar som utgör grundvalarna för vårt samhälle ochhänvisar till den grundsyn i etiska frågor somregeringsförklaringen gav uttryck för (s 6).Vikten av goda etiska överväganden förankrade i kristenetik märks särskilt inom medicinsk forskning, i synnerhetgenetisk forskning (s 250 och 360), men behovet av etiskutbildning finns inom i stort sett alla forskningsområden:ekonomi, politik, ingenjörsvetenskap för att nämna någraaktuella.Etiken som sådan bör vara högt prioriterad iforskarsamhället, och det är glädjande att regeringen avseratt noga följa de frågor som är förknippade medkunskapsutvecklingen inom området och härvid särskiltbevaka de etiska aspekterna.Vi anser att uppgiften att noga följa de nämnda etiskafrågorna samt att övervaka att de angivna etiska principernaföljs bör uppdras åt universitetskanslern.Ett konkret sätt att stärka forskarnas etiskamedvetenhet är att låta forskarutbildningen innehålla en 5-poängskurs i ''Forskning och etik''. Ett sådant etikmomentbör genomföras inom t.ex. biomedicinen, mensedan också ingå i andra discipliner och då särskilt avpassadför de frågeställningar som är aktuella där ekonomisk etik,etik och miljöforskning osv. Sådana etiska kurser förforskare ges t.ex. i med jämna mellanrum, meneftersom de inte är obligatoriska är deltagarantalet lågt.Regeringen anger också helt riktigt att utvecklingensåväl nationellt som internationellt aktualiserar behovet avgrundforskning avseende etik och att det är angeläget att deteologiska fakulteterna även fortsättningsvisuppmärksammar etiken och dess roll inomreligionsforskningen (s 229). Vi vill understryka att denetiska forskningen vid de teologiska fakulteterna börprioriteras.Forskning om biobränslenMiljörelaterad forskning vill vi överhuvudtagetprioritera högt. Särskilt kan nämnas forskning ombiobränslen (s 382) på grund av den hotande''växthuseffekten'' genom ökade koldioxidutsläpp, enprioritering som även IVA angivit (s 456).Närings- och teknikutvecklingsverket () anseratt energiforskningen bör inriktas mot den långsiktigautvecklingen av energiförsörjningen och bör underlättaeffektivare tillförsel och användning av energi. Vi anser detangeläget att prioritera forskning som ökar möjligheternaatt använda biobränslen i det svenska energisystemet, somt.ex. rapsolja eller etanol som bilbränsle.InvandrarforskningDet socialvetenskapliga forskningsrådet har ansvar förforskning om invandrar- och migrationsforskning (s 413).Vi vill prioritera forskning om på vilket sätt flykting-/migrations- och biståndspolitik samt en samordning avdessa politikområden kan bidra till att människor intebehöver emigrera för sin utkomst och överlevnad. Här ärkunskaperna små och otillräckliga. Ett forskningsområdeatt prioritera är också orsakerna till människors beslut attutvandra, liksom frågor om etniska relationer, vilken etniskmångfald som är möjlig och hur vi kan undvika etniskakonflikter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar för forskning omäldre,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prioritera inrättandet av enprofessur i kriminalpsykologi med anknytning tilllongitudinell forskning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar för forskning ommissbruk och spelberoende,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar för forskning omfamilj och barn,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar för om instabilitet i ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar förfolkhälsoforskning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar försjälvmordsforskning,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppdra åtuniversitetskanslern att noga följa de etiska frågorna iforskningen och övervaka att de angivna etiska principernaföljs,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etikmoment som del iforskarutbildningen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar för forskning ometik,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar för forskning ombiobränslen,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringar förinvandrarforskning.3