mot · GG02A425 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetsmarknad och sysselsättning i västra Med västra avses i denna motion de fyra länenHalland, , ochSkaraborgs län.Befolkning ()Befolkningen i dessa fyra län, 1 733 929, utgör av landets 8 692 544 invånare.Fördelningen på de fyra länen ärHalland261 239Göteborgs och Bohus747 844Älvsborgs445 973Skaraborgs278 873Den största koncentrationen återfinns iGöteborgsregionen vars elva kommuner har en befolkningpå 741 228.Personer i arbetskraften okt. 1990--okt. 1992 (SCB)VästRiketVäst andel1990931 0004 344 00021,4 %1992896 2004 168 00021,5 %Minskning35 300176 00020 %Antalet sysselsatta har minskat ännu mer under sammma tidsperiod.Sysselsatta var:1990916 2001992855 300Minskning60 900 vilket är av nedgången i riket.De relativa arbetskraftstalen minskar därmed i:Halland-- 4,7 %till83,1 %Göteborgs och -- 3,9 %81,9 %Älvsborg-- 2,9 %83,9 %Skaraborg-- 5,3 %83,7 %Minskningen sektorsvis (tredje kvartalet 1990--92):19901992minskningJordbruk29 70025 8003 900Industri220 600192 40028 200Byggindustri65 60057 7007 900Handel o rest.134 100125 6008 500Samfärdsel64 10063 400700Bank och förs.b.71 40070 500900Offentlig förvaltn.330 100318 90011 200Antalet nyanmälda platser har minskat från 6 568 platser till 3 1992. Detta motsvarar en minskning och läget försämras nu för var dag som går.Varslen har ökat dramatiskt med nya varsel i bl.a.bilindustrin, Monark i och Elit-fönster i Uddevallaoch berörda av varsel om uppsägning är i slutet av december16 728 personer (N = 2 771 O = 9 229 P = 1 828 ochR = 2 900). Nivån på varslen är därmed de högsta sedanstatistiken infördes och ett illavarslande tecken på att det ärlångt kvar innan någon vändning kommer att ske till detpositiva på arbetsmarknaden i väst.Arbetslösa tredje kvartalet 1990, 1992 och december199219901992dec 19921 antal%antal%antalHalland2 2001,67 1005,38 375Göteborgs o Bohus7 5001,818 0004,627 989Älvsborg3 5001,510 2004,414 430Skaraborg2 0001,35 5003,910 573Summa15 200 40 800 61 3671 Kvarstående arbetslösa av arbetskraften vidmånadens slut vid af. Även om siffrorna inte är direktjämförbara med varandra, ger de en god men skrämmandebild av den dramatiska utvecklingen.Samtidigt som vi kan notera en dramatiskt stigandearbetslöshet befinner sig ett stort antal västsvenskar iarbetsmarknadspolitiska åtgärder (AMSverksamhetstatistik oktober). De åtgärder som ökat mestär:Arbetsmarknadsutbildning:+ 14 209 platser, till 21 537Beredskapsarbete:+ 2 306 platser, till 3 229Ungdomsåtgärder (i form avungdomspraktik, inskolningsplatseroch rekryteringsstöd):+ 15 943 platser, till 17 383Totalt, inklusive AMI- och OSA-arbeten men exklusivelönebidragsanställningar och anställning i , harantal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat med34 039 , till 46 481 personer.I åtgärderna lönebidrag och anställning i hardäremot antalet personer minskat med 991, till 13 938 personer.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är nu fulltutnyttjade inom befintliga medelsramar, och i några avlänen måste t.o.m. nivåerna på åtgärderna dras ner dåtilldelade medel annars inte räcker budgetåret ut.Utsikterna för 1993HallandHallands län har tidigare haft en lägre arbetslöshet änriket. Orsaken har varit att arbetsmarknaden i länet intevarit särskilt konjunkturkänslig. Bilden har dramatisktförändrats. Den höga andelen arbetsintensiva och nästanobefintliga FOU-intensiva industristrukturen har orsakaten kraftig sysselsättningsminskning i denna lågkonjunktur.Halland är ett av de två län som haft den störstafolkökningen i landet. beräknasfolkmängden i åldern 16--öka med ca 2 000 personer.Den sista december 1992 var 8 375 personer kvarstående arbetssökande (kat. 1) och 5 055 personer i konjunkturella arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Till ovanstående skall läggas att 2 771 personer är varslade om uppsägning, och ytterligare1 000 om permittering eller förkortad arbetstid.Sammantaget innebär detta att det behövs närmare 20 000 nya arbetstillfällen i . Då skall beaktasatt totalt antal personer i arbetskraften, tredje kvartalet1992, var 133 800.Situationen har förvärrats ytterligare . Förutom ytterligare varsel från industrin gårdet av kommunernas och budget att utläsa nyaarbetskraftsminskningar. I första hand kommer all icke fastanställd personal att mista sina arbeten och detta drabbarkvinnorna hårt. Uppskattningsvis kommer ca 1 500 anställda i kommuner och landsting att förlora sinaarbeten under 1993.Länsarbetsnämnden bedömde i sin höstprognos 1992 attarbetslösheten skulle öka till ca 10 000 personer, under förutsättning att det stora antaletpersoner i åtgärder kan bibehållas. Eftersomförutsättningarna försämrats sedan prognosen gjordes,bedömer nämnden att arbetslöshetstalen kommer attökas ytterligare.Utbildningsnivån i länetI förhållande till riksgenomsnittet är utbildningsnivån ilänet relativt låg. En större andel av länets befolkning harenbart folkskole- eller motsvarande utbildning än övrigalandet. En mindre andel har forskarutbildning ocheftergymnasial utbildning . Nivån varierarinom länet genom närheten till högre utbildning i Halmstadoch . Således är utbildningsnivån högre iHalmstad och än övriga kommuner.Göteborgs och BohusUnder var 24 567 arbetslösa anmälda vid länets arbetsförmedlingar.Tack vare stora arbetsmarknadspolitiska insatser var detnågot färre än . Redan till decembermånads slut har dock antalet arbetslösa återigen ökat till 27 989 personer. har länet haft en högrearbetslöshet än riket. Ungdomsarbetslösheten har pressatstillbaka -- ungdomspraktiken -- då den var15,, mot i slutet av november.Skillnaden i arbetslöshetsnivåerna mellan länetskommuner är stor. Högst arbetslöshet hade ochGöteborg med 6,5 respektive . Den lägstaarbetslösheten återfinns i kranskommunerna till Göteborg.Därav låg kommun lägst med 2,6 %.Göteborgs höga arbetslöshetstal är särskilt oroande, dåstaden är att räkna som den tyngsta av ''motorerna'' -- intebara i länet, utan i hela regionen.Uddevallas situation är på väg att bli än värre. Efternedläggningen av Volvos fabrik och övriga aviseradenedläggningar, t.ex. Elitfönster, kommer antalet sysselsattainom industrin i att uppgå till endast 2 000 personer. Trots att andra nyetablerade företaglyckats relativt väl, kan man för del tala om enavindustrialisering i stor skala. Industrin kommer 1993 attsysselsätta av den förvärvsarbetande befolkningen, mot för 10 år sedan.Ingen ljusning kan skönjasEfterfrågan på arbetskraft ligger på rekordlåga nivåer,och antalet personer berörda av varsel var dethögsta som uppmätts sedan statistiken infördes.Rekordmånga -- 3 120 personer -- varslades, och totalt var 8 645 personer i länet berörda av varsel. höstprognos beräknades vara arbetslösa . Då var inteomfattningen av varslen inom bilindustrin känd.Under december varslade 65 företag 1 618 personer, och berörda av varsel om uppsägning är nu9 229 personer. Det kan jämföras med att -- i alla de fyra länen vi tar upp i denna motion -- var3 552 personer varslade. Utvecklingen inom bilindustrin ärtill stor del avgörande för industrisysselsättningen inomlänet.Sysselsättningskrisen i den offentliga sektornMen därtill kommer de stora minskningar som kanförutses inom den offentliga sektorn, ochkommunerna. Bara i , länets störstaarbetsgivare, har antalet sysselsatta minskat med 3 500 . Minskningen förutses bli minst lika storunder 1993. Minskningen har hitintills skett utanuppsägningar, men det blir allt osäkrare om denanställningsgaranti kommunen ställt kan hållas.Av den genomgång länsarbetsnämnden gjort med länetskommuner och har framkommit att 7 700 av de nu anställda är övertaliga i förhållande tillbudget. Detta berör i största utsträckning kvinnornasarbetstillfällen. De lägre talen för kvinnors arbetslöshetrelativt männens som hitintills kunnat uppmätas i riketliksom i länet, kan nu snabbt komma att förändras.Länsstyrelsens program för framtid i VästsverigeMed anledning av de allvarliga framtidsutsikterna förlänet har i samarbete med länsarbetsnämndenutarbetat och tillställt regeringen ett ''Program förutveckling av näringsliv och sysselsättning i län''.I programmet redovisas de insatser som länsstyrelsenanser krävas med tanke på rådande läge och utsikterna förframtiden. Det omfattar krav på arbetsmarknadspolitiskainsatser, på infrastruktursatsningar -- särskiltkommunikationer, på utbildningssatsningar och enredovisning av byggbehovet för utbildning, påregionalpolitiska medel och särskilda satsningar förUddevalla--Fyrstads-området. I programmet utvecklarlänsstyrelsen också sin syn på utvecklingsinsatser av och förnäringslivet i Västsverige.I hemställan yrkas medel utöver ordinarie medelsanslagenligt följande:att tilldelas länet förolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder att beslut fattasom tidigareläggning av investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafik att beslut fattas om tidigareläggning avinvesteringar vid och Chalmerstekniska högskola att högskolan i /Uddevallages utökade resurser att resurser avsätts så att depresenterade förslagen avseende olika utvecklingsinsatserför näringslivet i och Fyrstadsområdetkan genomföras att extra medel för regionalautvecklingsinsatser tilldelas med 3,5 miljoner kronorinnevarande budgetår och budgetåret1993/1994.ÄlvsborgNorra ÄlvsborgArbetsmarknadssituationen i är nu såallvarlig att mycket kraftfulla åtgärder behöver sättas in.Älvsborgs län är ett län med mycket högindustrisysselsättning. När nu industrisysselsättningenminskar kraftigt inom främst bilindustrin och byggandet,ger detta utslag i en mycket hög arbetslöshet.Problemen inom bilindustrin har drabbat NorraÄlvsborg hårt. Förutom nedskärningen inom den direktabilindustrin drabbas hårt där sysselsättningen tillstor del utgöres av underleverantörer till bilindustrin.Det kraftigt minskade byggandet och arbetslösheten ibyggbranschen som är , genererar i sin tur hög arbetslöshet ibyggämnesindustrin. Denna är den ledande industrin imånga kommuner, framför allt i Mittenälvsborg.I den norra länsdelen måste extraordinära åtgärdervidtagas. Det utvecklingsbidrag som kan utgå i de trenordligaste kommunerna i , som ingår istödområde 2, bör kunna utgå till helaDalsland, och . Det skulle kunnabidra till en omstrukturering, kompetenshöjning ochproduktutveckling.Satsning måste ske i stor omfattning inominfrastrukturen. Järnvägssatsning på sträckan --/, samt en upprustning av Herrljungabanan.Bygg ut vägarna 44 och 45 till modern standard. FörbättraE 20 genom länet samt rusta upp flygplatsen i högskolan i /ökade resurser.Satsa på ett ökat byggande i form av ROT-åtgärder påbostäder och kommunala byggnader. Tidigareläggning avplanerade projekt inom stat och kommun, nu närarbetslösheten är stor och byggpriserna är låga.Dessutom behövs extraordinära anslag för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Särskilt riskkapitalbehövs till småföretagen för produktutveckling m.m. Denökande arbetslösheten bland kvinnor bör särskiltuppmärksammas.Södra ÄlvsborgArbetsmarknadssituationen i de femSjuhäradskommunerna har förvärrats ytterligare underhösten 1992. har satt in alla tillgängligaresurser till de unga arbetslösa och till utbildning av de somhar förlorat sina jobb.Utöver de branscher som har drabbbats svårt i hela länetär postorderbranschen också svårt trängd med varsel ochfriställningar som resultat. Raset i tekoindustrin fortsätteroch drabbar nu även den hemtextila delen. Allvaret isituationen belyses av att 461 av Beklädnads Borås-avdelnings totalt 2 721 aktiva medlemmar eller varöppet arbetslösa . 335 av dessa varkvinnor.Utbildningsnivån i några av kommunerär bland de lägsta i hela landet. Generellt sett har stora delarbl.a. av de industrisysselsatta stora behov avkompetenshöjning. Många flyktingar och tidigarearbetskraftsinvandrare behöver individanpassadeutbildningssatsningar för att det skall vara möjligt attförhindra varaktig utslagning från arbetsmarknaden närkonjunkturen vänder.Högskolan i bör tilldelas ytterligare resurser.Distansundervisning och utbildningar som höjerkompetensen för friställd och uppsägningshotadadministrativ personal i företag och kommuner bör inrättas.Tidigareläggning av planerade byggprojekt ochstandardhöjning av vägnätet bör göras möjliga nu när detkan ske med lägre kostnader och bereda arbetslösabyggnadsarbetare och materialproducenter riktiga jobb.I övrigt hänvisar vi till de förslag till åtgärder ochtidigareläggningar, investeringar m.m. som vi framfört imotioner med anledning av kompletteringspropositionenvåren 1992 och propositionen 1992/93:50.SkaraborgI hade länet 8 784 arbetslösa. Redan till december månads slut hadearbetslöshetstalet ökat till 10 573. var 2 105 personer i arbetsmarknadsutbildning, 505 iberedskapsarbete och 3 029 i ungdomspraktik. Totalt var således 14 423 personer utanför arbetsmarknaden ,vilket motsvarar av den förvärvsarbetande befolkningen. Den relativaundomsarbetslösheten var . Länet har legat överriksgenomsnittet när det gäller arbetslösa.Inom länet är kommun mest utsatt, tätt följd avMariestad, och . Den starkt vikandekonjunkturen inom byggbranschen har förutom en myckethög arbetslöshet medfört stora problem för länets viktigabyggnadsindustri, främst i men också för t.ex. Tibrooch inredningsindustrin i Tidaholm.Ingen ljusning kan skönjasFör länets tillverkningsindustri har varsel lämnatsmotsvarande av de förvärvsarbetande inom sektorn. Antaletvarslade personer (t.o.m. ) vartotalt 10 037 personer, därav varslade om uppsägning 6 250. varslades 1 130 och antalet berörda av varsel var då uppe i 2 900 personer.I den publicerade småföretagsbarometern förSkaraborgs län befinner sig småföretagarna i länet (företagmed 1--19 anställda) i en ovanligt djup och långvarigkonjunktursituation, vilken är betydligt sämre än förgenomsnittet i riket. blir mycket hårt drabbat närflygflottiljen läggs ned. drabbas hårt avneddragningen på i . I väntasvarsel inom offentliga sektorn, som kan öka arbetslöshetenkraftigt. Bilindustrins fortbestånd och en effektiviseringinom underleverantörsledet är avgörande förindustrisysselsättningen inom länet.Kris i den offentliga sektornInom den offentliga sektorn sker nedskärningar inomsåväl som den primärkommunala sektorn. Istatlig verksamhet genomförs dels besparingar, delsstrukturförändringar, vilket påverkar sysselsättningen bådepå kort och lång sikt. Inom kommuner, landsting och statligverksamhet finns sammantaget en risk för att minst 3 000 arbetstillfällen försvinner . IMariestad är den offentliga sektorn betydande. Karlsborgär i det närmaste helt beroende av försvaret. I Falköpingväntas varsel inom offentliga sektorn som kan ökaarbetslösheten kraftigt.Det är utan tvekan kvinnorna som kommer att drabbashårdast av krisen inom den offentliga sektorn. Av samtligaarbetslösa utgör kvinnorna redan nu 41 %.Krav på särskilda insatser från statsmakternaMot bakgrund av den katastrofala utvecklingen avarbetslösheten i länet har ,länsarbetsnämnden, och kommunförbundetSkaraborg uppvaktat regeringen med krav påsärskilda insatser för att dels lösa de omedelbara akutaproblemen, dels stärka näringslivets utveckling på längresikt. Förutom en fortsatt satsning påarbetsmarknadspolitiska åtgärder krävs åtgärder inombyggnadssektorn, för utbyggnad av infrastruktur och för enutveckling av näringslivet -- bl.a. tillgång till riskvilligtkapital och olika kompetenshöjande åtgärder. Vidare krävsen höjning av länsanslaget för utvecklingsinsatser med 8 miljoner kronor.Sammanfattning av situationen i västVi har med uppgifterna i denna motion visat på dendramatiska utvecklingen på arbetsmarknaden och försysselsättningen i vår region. Utvecklingen vad gäller såvälökningen av arbetslösheten som antalet personer berördaav varsel har accelererat , och vi kan inte senågon ljusning i något av de fyra länen.Av den socialdemokratiska motionen ''Näringspolitikför tillväxt'' framgår att den svenska industrin förlorat av sin långsiktiga produktionsförmåga.Produktionsminskningen om är således till närmare en tredjedel oåterkallelig.Därav framgår också att verkstadsindustrin har krymptväsentligt mer än andra industrigrenar. Denna del avindustrin återfinns med särskild tyngd i vår region.Inom en radie från finns en fjärdedelav rikets industriella kapacitet. Exportinriktadverkstadsindustri, med tonvikt på bilindustri, har endominerande ställning i regionen.Regionen har genomgått ett antal strukturkriser --tekoindustrin och varvsindustrin är kända exempel -- och ärnu inne i en ny strukturkris.BilindustrinEnbart inom denna friställs omkring 10 000 personer fram till mitten av 1993. Omfattandeföljdverkningar kommer också att uppstå förunderleverantörer och serviceföretag med bilanknutnaverksamheter i regionen. Följdeffekterna blir omfattandeoch enbart i väntas över 60 000 personer vara arbetslösa eller sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder under hösten 1993.Under tidigare strukturkriser i regionen har andrabranscher expanderat och mildrat verkningarna.Så var det när tekoindustrin drabbades -- dåexpanderade bil- och varvsindustrin och den offentligasektorns tillväxt gav många av tekos kvinnliga arbetstagarenya jobb. Så var det när varvsindustrin i regionendrabbades, då expanderade särskilt bilindustrin.När bilindustrin nu också drabbas avkonjunkturnedgång kan vi inte se någon motsvarandetillväxtmotor inom industrin eller andra delar avnäringslivet.Generellt anger de flesta som deltar i debatten att detär från de mindre och medelstora företagen tillväxten skallkomma. Då vi saknar en samlad strategi för hur de åtgärdersom finns och som föreslås för dessa företags utvecklingskall kunna föras ut på ett aktivt sätt kommer vi att läggaförslag därom.Offentliga sektornDen offentliga sektorn är nu dessutom en krisbranschsett ur sysselsättnings- och arbetsmarknadssynpunkt. I västriskerar ca 14 000 nu anställda (N = 1 500 O = 7 700 P = 1 500 och R= 3 000) att förlora sina arbeten . Idenna sifferuppgift ingår dock bara till en del deindragningar som i vår region liksom i andra påbörjats ochkommer att ske i den statliga sektorn.Det har vid uppgiftsinhämtningen till denna motion varituppenbart att det länsvis inte alltid finns sammaframförhållning att följa och bedöma arbetsmarknadeninom den offentliga sektorn som för t.ex. industriellverksamhet, vilket vi upplever som en brist. Den är ju ändåden största ''branschen'' alla kategorier.Vi kan ändå konstatera att de statliga indragningarnafrån kommunsektorn och det kommunala skattestoppet slårhårt och det drabbar särskilt kvinnornas arbetsmarknad.ByggsektornEnligt Byggnadsarbetareförbundets statistik harbyggarbetslösheten, med undantag för som somhaft den högsta i regionen, legat under genomsnittet förriket. Vi deltog aktivt i framtagning av underlaget tillpartiets motion FiU:14 till KP , som dockavvisades av borgerliga majoritet.Däri redovisade och krävde vi ett omfattandeinvesteringsprogram som om det genomförts skulle ha fåttbetydande effekter på sysselsättningen, särskilt ibyggbranschen men även på andra områden. Men stigerarbetslösheten kraftigt och har den ökat i regionenfrån ca 12 till av de yrkesverksamma. Av 24 269 yrkesverksamma gick 5 659 utan jobb.Byggnadsarbetareförbundet bedömer att omlänsplanerarnas decemberprognos slår in kommerarbetslösheten i branschen att ligga på 25--somårsgenomsnitt. Så många byggnadsarbetare -- 35 000 i riket -- skulle kunna renovera 1 000 hårt nedslitna skolor, vilket för vår region skullemotsvara ca 200 skolor. Det är en god illustration till detpågående resursslöseriet med kunniga yrkesmän. Närdenna prognos gjordes var inte regeringens förslag ibudgetpropositionen kända.Den politik för byggsektorn och särskilt ROT-sektornsom regeringen lagt fram i budgetpropositionen kommer,tvärtemot de krav på insatser som kunde mildra läget, attom den genomförs ytterligare öka nedgången ocharbetslösheten.Mot denna bakgrund är det allvarligt även för vår regionatt, som det påvisas i trafikpolitiska motionen (s), anslageninte ens håller sina reala värden, och att det i oktober i årinte igångsatts mer på det området än att blott förbrukats av de som den socialdemokratiskaregeringen anslog /92. Det är ett svårt bakslagoch krävs offensiv handling på det trafikpolitiskaområdet.I detta ingår också de s.k. storstadsuppgörelserna, ochäven när det gäller dessa har bristen på handlingskraft varitpåtaglig. För , centret i vår region, innebär dettaatt en önskvärd och nödvändig trafiksanering och satsningpå kollektivtrafik har gått i stå. I finns dessutombehov av ytterligare lösningar på trafikproblem som har storbetydelse för hela regionen.Som vi påvisat är industrin i regionen i hög grad inriktadpå export. Med vetskap om att två tredjedelar av landetsexport går till EES-länderna och exportens betydelse för vårregions industri, är det allvarligt att EES-avtaletsikraftträdande försenats genom ställningstagande.Regeringen anger i finansplanen att den kommer att verkaför att avtalet för övriga länder träder i kraft . Vi vill understryka betydelsen av att så kanske.FörslagVi har tidigare framhållit att västregionen genom årenvisat på stark återhämtningsförmåga, och vi tror att detäven nu finns stora möjligheter att åstadkomma en nystart.Men krävs det helt andra insatser för hela regionen änvad som tidigare behövts, och insatser på många områdensom infrastruktur i form av satsning på vägar och järnväg,på byggande och ROT-program, ökad satsning påutbildning etc. för att ge draghjälp till en vändning av denallvarliga utvecklingen. Att regionen kan återhämta ochbevara sin roll som industriregion måste vara ettriksintresse.Infrastruktursatsningar och ROT-programI varje län finns upprättade planer och även helaprogram för satsningar som verksamt skulle bidra till attvända den katastrofala utvecklingen på regionensarbetsmarknad.I de förslag som vi aktivt medverkade till att ta fram tillKP , finns en uppsättning av möjligainvesteringsobjekt som ännu inte kommit till stånd. Detgäller såväl infrastruktursatsningar som ny-, om- ochtillbyggnad och vad som kan ingå i ett aktivt ROT-program.Dessa insatser skulle verksamt bidra till att stärka regionensutveckling och näringsliv.Regionalpolitiska medelFrån regionens länsstyrelser har påtalats behovet avregionalpolitiska medel som endast i ringautsträckning kommer regionen till del. Vår region har varitoch, hoppas vi, skall åter bli ett av de viktigastetillväxtområdena i landet. Men är situationen sådan i dedelar av regionen som har och kommer att drabbas avbilindustrins strukturomvandling -- särskiltunderleverantörerna -- att behovet av regionalpolitiskamedel ökar kraftigt om inte hela bygder skall utarmas.Anslaget till länen i regionen för regionalautvecklingsinsatser måste mot denna bakgrund kraftigtförstärkas.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderLänsarbetsnämnderna i regionen har i regel varit aktivaoch väl tillvaratagit de möjligheter som finns inomarbetsmarknadspolitiken. haråtgärderna slagit i taket, och i vissa delar av regionen haråtgärderna t.o.m. fått minskas för att man skall kunna hållabudgeten för året. Mot denna bakgrund och med anledningav den hotfulla utvecklingen med allt högre öppenarbetslöshet och dramatiskt ökade varselsiffror är detoroande att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i åretsbudgetproposition hålls på oförändrad nivå.Det gäller särskilt mot den bakgrunden att åtgärderna nualltmer har fått reserveras till dem som eljest hotas avutförsäkring. Kortsiktigt måste därför krävas att nivån pååtgärderna kan ökas, men att andra åtgärder avbetydelse för sysselsättningen och utbildningen i regionensätts in så att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kanavlastas och återges sin mer offensiva karaktär.Vi stödjer mot denna bakgrund de förslag som läggs ochaviseras i motionen ''Arbete och tillväxt'' (s).UtbildningSom framgår av motionen ''Arbete och tillväxt'' (s) varbara hälften av de lediga arbetsuppgifterna förenade med krav på utbildning eller erfarenhet.Hösten 1992 är det av lediga arbeten som saknar dessa krav.Utbildningsnivån i region väst är relativt låg. I vissa av länenligger den, som framgått av den länsvisa redovisningen,klart under det normala.