mot · GG02Bo206 · 1993-01-26 00:00:00 — Satsning på kloka framtidsinvesteringar Vi måste öka sysselsättningen i . Den högaarbetslösheten håller på att föröda såväl den enskildes somlandets ekonomi. I första hand måste vi satsa på kloka ochsamhällsekonomiskt lönsamma framtidsinvesteringar.Järnvägar, vägar och andra infrastrukturinvesteringarframhålls ofta som de bästa och viktigaste investeringarna.De är viktiga, men varje årsarbete kräver miljoner iinvesteringskapital och de direkta inkomsterna för stat ochkommun i form av skatter och avgifter blir begränsade.Förräntningen på gjorda investeringar kan i det längreperspektivet vara god, men de omedelbara effekterna ärsmå.Vi kan inte bygga fler bostäder, som inte behövs, men vikan underhålla och förbättra befintliga bostäder och lokaleroch därmed bevara samt delvis skapa nya framtidsvärden.1993 och 1994 blir katastrofår för byggsysselssättningenom inget konkret görs. Förändringarna iräntebidragssystemet har bildligt talat ''ryckt undanmattan'' för ombyggnads- och upprustningsverksamheten1993/94.Genom många och omfattande ingrepp iräntebidragssystemet har byggsektorns förtroende försystemet minskat dramatiskt, och för att räddabyggsysselsättningen krävs sannolikt en mer trovärdigstimulansåtgärd för att snabba sysselsättningseffekter skallerhållas till låg kostnad för skattebetalarna. En sådan åtgärdkan vara investeringsbidrag för vissa klart avgränsadeåtgärder.Exempel på ett intressant projekt är att kompletteraflertalet tvåglasfönster i bostäder och lokaler med en tredjeruta av energiglas. Detta kan tyckas vara en detalj, men kanbetyda mycket mer än de flesta tror.Den kloka rutanByggforskningsrådet redovisade i rapport 85 hurca (miljarder kilowattimmar) kan sparas genomförbättrad fönsterisolering. har i Uppdrag 2000och i rapporten Den kloka RUTAN, visat att den störstadelen av denna besparing kan åstadkommas genom attkomplettera tvåglasfönster med en tredje ruta.Den totala besparingsmöjligheten är ca . Elenkostar för vanlig konsument /kWh ocholjan ca /kWh nettoenergi. Om allabesparingsmöjligheter kunde utnyttjas så minskar denårliga energikostnaden med i storleksordningen 2 miljarderkr. Åtminstone hälften är tillgängligt till ensamhällsekonomiskt rimlig kostnad. Med en vanligrealräntekalkyl så kan en besparing på 1 miljard motiveraen investering på ca 10 miljarder. Investering i bostäderinnebär att staten får in i moms. 10 miljarder innebärca 2 miljarder i momsintäkter. 60--av återstående 8miljarder är arbetskostnad i någon form. Ungefär hälften avdetta betalas i skatter eller sociala avgifter.Storleksordningen är 2,5 till 3 miljarder.Om staten lämnar investeringsbidrag motsvarandemomsen, så skulle samhällets vinst på denna extrasysselsättning ändå bli flera miljarder. Vinsten består iökade skatte- och avgiftsintäkter samt minskadarbetslöshetsersättning.Administrationen av investeringsbidraget kan görasenkel. Ett bestämt belopp per m2 ruta som ärtypgodkänd och fackmässigt monterad. Möjligheten tillefterkontroll är god, och fusk kan säkert begränsas med ettrimligt antal stickprov.Den framtida lägre energikostnaden frigör årligenresurser för andra angelägna investeringar, sparande ellerkonsumtion. Därtill ger denna form av fönsterisoleringbättre rumsklimat genom bl a bättre ljudisolering ochmindre ''kallras''.Sysselsättningseffekten kan fördelas över hela landetoch berör flera yrkesgrupper inom byggsektorn. Det finnsett antal typer av tilläggsruta av god kvalité, vilket skaparförutsättningar för god konkurrens och därmedkostnadseffektiv verksamhet.Denna typ av åtgärder är ett intressant alternativ om vitill rimlig kostnad snabbt skall öka sysselsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på klokaframtidsinvesteringar.