ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02So28 · 1993-11-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:75Arvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Internationella forskare har avlöstvarandra för att utvärdera svensk sjukvård. Av WHO, SNSoch HSU 2000 anordnade konferenser har alla utmynnat isamma tydliga rekommendation: ''Var rädda om det igrunden sunda och unika system ni har som ger en ovanligthög grad av den kostnadskontroll vi alla letar efter! Bygg påera egna traditioner! Utveckla styrsystemen inomsjukvården! Men var framför allt rädda om förmågan tillhelhetssyn och totalkostnadskontroll! ''Under detta sunda system sätter sjukvårdsministern nuingenting mindre än en bomb med sin fria etableringsrätt.Den bomben exploderar som sjukvårdengenomgår en svår, men nödvändig omstrukturering. Detkan även komma att innebära att läkare mister jobbet.Naturligtvis kommer de som med sin familj är etablerade påen ort, där de också är väl kända, att öppna praktik tvärsöver gatan. För att inte tala om alla som har rotat sig på sinutbildningsort.Är det sedan så att privatpraktikern just gått i pensionfrån en landstingstjänst får han dubbel försörjning frånlandstinget, både pension och besöksersättning. -- Helatiden är det landstingen som får betala.Regeringen har länge talat om vikten av att landstingenminskar sina kostnader och omstrukturerar verksamheten.När nu detta sker föreslår man en lag som helt motverkardenna omstrukturering.Genom att läkare som sägs upp av kanetablera sig på andra sidan gatan -- på landstingetsbekostnad -- gör ingen besparing. I stället förvård som är prioriterad efter behov på sjukhuset får vi ettökat utbud av oprioriterad vård hos privatpraktikern.Om många läkare etablerar sig måste kostnaderna förderas verksamhet tas på bekostnad av egenvård. Detta kan vara den slutliga dödsstöten för framför alltde mindre sjukhusen vars resurser redan är neddragna tillett minimum och kanske inte klarar att dras ned ytterligareom de skall klara kvalitetskraven.Det kan dessutom bli svårt att rekrytera vissa typer avspecialister till de mindre sjukhusen eftersom de hellreetablerar sig privat i befolkningstäta områden.Det måste vara principiellt fel att låta en redan starkgrupp få rätt att försörja sig på skattebetalarnas bekostnad.Etablering i ordets rätta bemärkelse kan väl vara OK meninte om den ska betalas av skattemedel. Tänk ombilmekanikern skulle skicka räkning för sin verksamhet tillSvensk och de tvingades betala trots att de intebehövde vederbörandes tjänster! Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå proposition 1993/94:75 vadavser fri etablering av privatpraktiserande vårdgivare.
mot · GH02So30 · 1993-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:92 Vissa ändringar i läkemedelslagen Regeringen vill ändra reglerna i läkemedelslagen för attanpassa dessa till EGs direktiv. Ändringarna innebär atthomeopatiska preparat kan registreras om dessa är såutspädda att de kan garanteras vara ofarliga. I nuvarandelagtext kan ett medel registreras hos somhomeopatiskt om det innehåller en miljondel av en aktivsubstans. I propositionen föreslås också att det ska finnasen passus i lagen om att regeringen har rätt att ge tillståndtill försäljning av antroposofiska och homeopatiska medel.Vänsterpartiet har i samband med propositionen om enny läkemedelslag ansett det onödigt att regleraanvändandet av naturmedlen i läkemedelslagen. Vi hållerfast vid denna ståndpunkt och anser att det inte behövsnågon reglering av naturmedel, fria läkemedel (salvor,liniment) och antroposofiska och homeopatiska preparat.Dessa medel kan kontrolleras av ochKemikalieinspektionen och sortera under respektivelagstiftning. Detta ger goda garantier för att preparaten ärofarliga att använda. I övrigt kan människor själva fåbestämma hur och när de vill använda dessa medel.Vi anser också att kan ha egna regler för denalternativa medicinen och att om något EG- eller EFTA-land hävdar motsatsen, får detta prövas i domstol.Vill någon tillverkare ha läkemedelsetikett på sittpreparat blir det upp till denna att få en prövning till stånd.Läkemedelsverket får sedan bestämma om det skallbetraktas som läkemedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det inte behövs någonreglering av homeopatiska och antroposofiska preparat.
mot · GH02T22 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:38 Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. Av propositionen (avsnitt 10.1) framgår att postverkethar meddelat att man avser att erbjuda privatpersonerrabatter för att mildra effekternaav ett införande av mervärdesskatt. Detta haruppenbarligen godtagits av regeringen.Enligt min uppfattning räcker det inte att effekternamildras, de bör minimeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att effekterna av införande avmervärdesskatt måste minimeras.
mot · GH02T28 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:38 Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. Bolagiseringen av posten genomförs bland annat för attstärka konkurrensen på postområdet. Framtiden får visaom åtgärden är tillräcklig. Posten får även i fortsättningenen mycket stark position på grund av ett naturligt monopolpå befordran av privatbrev över hela riket.Denna starka position ställer krav på posten. Ett sådantkrav är att posten redovisar intäkter och kostnader på ettsätt som gör det möjligt att enkelt bedöma prissättning påtjänster eller produkter som är utsatta för konkurrens. Detblir då möjligt att ingripa mot skadlig underprissättning. Etttypexempel är när posten i konkurrens medspecialistföretag på området använder sin organisation förutdelning av oadresserade försändelser genom att postensODR-verksamhet köper tjänsten internt inom postbolaget.Konkurrensverket har i en rapport, ''R 1992:9 --Posttjänster -- från monopol till konkurrens'', analyseratmarknaden för posttjänster från konkurrensrättsligautgångspunkter. I analysen konstateras att det förekommer''betydande svårigheter för kunderna att skaffa sig enöverblick över den faktiska prissättningen''.I en konkurrensrättslig analys skriver konkurrensverket:Av avsnitt 6.1.2 framgår att det ofta krävs betydandeutredningsinsatser för att påvisa förekomsten av skadligunderprissättning. Postens verksamhet är vidare starktintegrerad, d.v.s. samma distributionskanaler används förolika produkter, vilket ställer särskildaredovisningstekniska krav för att kunna särskilja olikakostnader. Behovet av en tillfredsställandekostnadsredovisning kan jämföras med de slutsatser sommarknadsdomstolen anförde beträffande i detredovisade Telecom-fallet. (sid 44)Samt i samma rapport:I ett ärende (MD 1985:13 ) angåendeteleverkets prissättning på telefonsvarare framhölldomstolen att starka skäl talar för att skadlig verkanföreligger om på konkurrensutsatta produktertillämpar priser under kostnadstäckningsnivå. Det är härvidinte bara särkostnaderna som bör täckas utan även en rimligdel av samkostnaderna. I det anförda ärendet ansågs inteteleverkets prissättning vid försäljning av telefonsvarare tillföljd av bristande kostnadstäckning utgöra enkonkurrensbegränsning med skadlig verkan. En viktigorsak till att underprissättning inte kunde klarläggas iärendet var att inte kunde tillhandahålla engodtagbar redovisning. (sid 40)För att postens bolagisering skall få avseddkonkurrensbefrämjande effekt är det av vikt atttillsynsmyndigheten verkar för att oklarheter kringprissättningen på postområdet undanröjs. Om det visar signödvändigt bör tillsynsmyndigheten återkomma tillregeringen med förslag till åtgärder, t.ex. i form avkompletterande lagstiftning. En tänkbar komplettering äratt viss konkurrensutsatt verksamhet endast får bedrivas iseparat bolag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på tydlig redovisning avkostnader och priser på postområdet.
mot · GH02U4 · 1993-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:81 Tillämpning i fråga om av lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner säkerhetsråd antog den 15september 1993 en resolution om vissa ekonomiskasanktioner mot UNITA (Unia o Nacional para laIndepende ncia Total de ) i . Med anledningav resolutionen förordnade regeringen den 30 september1993 att 3 § och 4 § 1 lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner skall tillämpas i fråga omAngola.Angola befinner sig i en ytterst allvarlig situation. Dehittillsvarande FN-sanktionerna mot krigsmateriel samtpetroleum och petroleumprodukter liksom insatserna iövrigt är helt otillräckliga.Det är därför nödvändigt att regeringen snabbt agerarför att sanktionerna utvidgas. I säkerhetsrådets resolution864, uttalas i punkt 26 att beredskap skall finnasatt genomföra ytterligare åtgärder enligt bl.a.handelsåtgärder mot UNITA och restriktioner beträffanderesor för UNITA-personal (prop. sid. 11). Dessa åtgärderär nu aktuella då någon vapenvila eller det fullagenomförandet av fredsavtalet intekunnat uppnås på grund av UNITA:s saboterande avfredssträvandena. UNITA har haft representation iSverige, och vi minns dennes negativa inblandning igisslandramat 1987.Det är redan nu också nödvändigt att säkerhetsrådetbeslutar om en förlängning av mandatet för FN:sfredsbevarande styrka, som utgår . Pågrund av UNITA:s obstruktion bör även en utvidgning avFN-styrkan övervägas (säkerhetsrådets resolution864, A 1 och 2, prop. sid. 8).Kostnaderna för en förlängning av svenska insatser skalltas inom ramen för anslaget för fredsbevarande insatser /94.Särskilt allvarligt är att UNITA förhindrar de ytterligtbehövliga humanitära transporterna till stora områden iAngola. Här måste regeringen snabbt verka för att nya stegtas av FN:s generalsekreterare för ett effektivtgenomförande av om humanitär katastrofhjälp(A 13 prop. sid. 9). Det räcker inte med att Sverigeförklarar sig för egen del ha beredskap till katastrofinsatser.Det gäller också och framför allt att agera för att de kangenomföras. Det finns knappast något land där situationenär så katastrofal som i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgning av sanktionerna motUNITA samt förlängning av mandatet för och utökning avFN:s fredsbevarande styrkor i .
mot · GH02A10 · 1993-11-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:67 Ändringar i lagen om anställningsskydd och i lagen om medbestämmande i arbetslivet Ett av syftena till förslagen i propositionen är att i detnuvarande svåra arbetsmarknadsläget och inför enkonjunkturuppgång underlätta för arbetslösa och främstungdomar att få anställningar. Det förutsätter att enexpansion av landets många småföretag underlättas, vilketockså är regeringens intention.Propositionen föreslår att den tillåtna anställningstidenför visstidsanställning vid arbetsanhopning samtprovanställning förlängs . Ipropositionen redovisas inga synpunkter på möjligheten attkombinera dessa anställningar. För tydlighetens skull bördärför klargöra att en 12 måndadersprovanställning inte kan kombineras med 12 månadersvisstidsanställning vid arbetsanhopning.Regeringen föreslår att innan turordningen fastställs viduppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren harätt att inom turordningskretsen undanta två personer (s knyckelpersoner). Jag finner detta förslag i huvudsak välavvägt. Emellertid kan det finnas en risk, särskilt inom detstatliga avtalsområdet, att turordningskretsarna riskerar attbli för små. Undantagsregeln kan då få konsekvenser som ipraktiken innebär att LAS blir verkningslös. Eftersom dettauppenbarligen inte varit regeringens avsikt bör även i dettaavseende ett klargörande göras nu med innebörd attturordningskretsarna på det statliga avtalsområdet inte fårbli alltför begränsade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 12 månaders provanställningej kan kombineras med 12 månaders visstidsanställning vidarbetsanhopning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turordningskretsar inom detstatliga avtalsområdet.
mot · GH02A12 · 1993-11-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:67 Ändringar i lagen om anställningsskydd och i lagen om medbestämmande i arbetslivet Regeringens proposition 1993/94:67 innehåller mångaförändringar av LAS, som på ett drastiskt sätt förändrarvillkoren på den svenska arbetsmarknaden. Även omförslaget har många brister så vill vi här särskilt peka på tvåfrågor som är principiella och grundläggande. Den förstafrågan gäller det förslag till ändring man fört inpropositionen, nämligen en EG-regel om information omanställningsvillkoren m.m., 6 a §. Vi anser det varabetänkligt att en så grundläggande information för denanställde kan ges upp till efter det attanställningen har påbörjats. Med hänsyn tillanställningsavtalets centrala betydelse för den enskilde ochtill rättstillämpningen bör självfallet anställningsvillkorenskriftligen redovisas i samband med att anställningsavtalingås. Lämnas denna information redan vidanställningstillfället bör inte några oklarheter föreliggamellan arbetstagare och arbetsgivare beträffande villkorenför anställningen.Enligt vår uppfattning är det lika enkelt förarbetsgivaren att ge denna skriftliga information i sambandmed att anställningsavtalet träffas som senare inom enmånad efter det att anställningen påbörjats. Förarbetstagarens del är det naturligtvis viktigt att redan vidanställningstillfället ha fullt klart för sig vilka villkor somgäller beträffande lön, anställningsform och övrigaanställningsvillkor.Den andra frågan gäller ES-direktivet. Regeringenlägger förslag om ändringar av LAS. En av ändringarnamotiveras av anpassning till EG-direktiven. Men vi finnerdet märkligt att föreliggande förslag inte omfattar andraanpassningar till EG-direktiven. En förändring av svensklag, som syftar till en erforderlig anpassning till EG-direktivet, bör också omfatta övriga EG-direktiv inomlagens tillämpningsområde, så att kan pröva demi ett sammanhang.Ett EG-direktiv, som skrivits in i , är77/187/EEG, som behandlar förhållandena vid överlåtelseav företag och verksamheter. Diskussioner ochförhandlingar om fusioner och företagsöverlåtelser mellanföretag i är ett vanligt förekommande inslag iEuropasamarbetet. Många svenska företag är berörda. Ominte anpassar sig till reglerna enligt fårdet allvarliga konsekvenser för svenska arbetstagare.Utländsk arbetskraft kommer att slå ut svenskaarbetstagare enbart på grund av vår underlåtenhet att integöra det vi är skyldiga till enligt . har nuskyldighet att införa EG-reglerna i svensk lagstiftning.Vi anser att ingångna internationella avtal skallrespekteras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anställningsavtal (6 a §),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EG-direktivet beträffandeförhållandena vid överlåtelse av företag och verksamheter.
mot · GH02A20 · 1993-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:66 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar och långtidsarbetslösa, m.m. I propositionen konstateras att ''Arbetslösheten är vårtallvarligaste problem''. Det sägs vidare att ''Vägen urarbetslöshetskrisen är lång och mödosam''. Dessauttalanden är hämtade från propositionens inledandeavsnitt som beskriver behoven av förändringar. Man tror dåatt fortsättningen skall innehålla förslag om långsiktiga ochkraftfulla åtgärder -- framförallt för ungdomen. Besvikelsenblir därför stor då man tar del av det fortsatta innehållet ipropositionen. Det är ett dokument som på ett omänskligtsätt nästan helt bortser från de mänskliga problem somarbetslösheten innebär, främst för vår unga generation. Istället ägnas utrymme åt att behandla desamhällsekonomiska problemen -- något som vi alla ärmedvetna om. Hela propositionens innehåll och förslag geren känsla av att regeringen står vid sidan av människorsproblem och endast ser som den främsta uppgiften attfortsätta genomföra en systemförändring som får tillresultat allt fler utslagna och svaga människor.Arbetslösheten är den största risken för utslagning ochsamtidigt ett verktyg för de s.k. marknadskrafterna. Dennaproposition vill ge sken av att vara ungdomsinriktad, vilketdock inte framgår av förslagen.Ungdomars problemForskningen visar att arbetslöshet hos ungdomar medförFörsämrad somatisk, psykosomatisk och psykisk hälsaBlodtrycksförhöjning Ökad användning av alkohol,tobak och narkotika (pojkar nästan sjudubblar sinanvändning av alkohol) Ständiga förkylningar, ryggvärk,viktuppgång, magkatarr, blödande magsår och olycksfallÄndrade matvanor som kan vara en sjukdomsframkallandefaktor.Detta är de märkbara resultaten. Därtill kommer förungdomar avsaknaden av det sociala nätverk och olikasociala trygghetssystem som deltagandet i arbetslivetinnebär. Vi riskerar att förlora en hel generation. För attförändra en sådan verklighet krävs helt andra insatser än deregeringen nu föreslår. De insatserna bör utgå ifrån följandeförhållningssätt.Den höga arbetslösheten verkar intekunna minskas till för svenska förhållanden traditionellt lågnivå, varför långtidsarbetslösheten ökar. Därför måsteinsatserna bli långsiktiga och inte som bestå avkortsiktiga åtgärder. Det lokala ansvaret för åtgärder förarbetslösa och mot arbetslöshet måste bli större ochtydligare. Alla unga människor måste ges en garanti omarbete och utbildning för att förhindra långtidsarbetslöshetoch utslagning. Då det gäller att lokalt ordnasysselsättning och utbildning skall de unga ha inflytandesåväl vad gäller den egna situationen som hur verksamhetenskall organiseras och genomföras.Det är en kraft som vi inte har råd att undvara. Vidareskall kommunen, företagen och de fackligaorganisationerna och andra lokalt verksamma ges betydligtstörre delaktighet och möjligheter att anpassa insatserna tillde arbetslösas och samhällets behov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen återkommermed förslag till långsiktiga åtgärder mot arbetslösheten iförsta hand för de unga i enlighet med de riktlinjer somanförts i motionen.
mot · GH02A21 · 1993-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:80 En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring Regeringen föreslår i propositionen genomgripandeförändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Som intäkt tas detdramatiska läget på arbetsmarknaden öppetarbetslösa och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.AMS förutspår dessutom en ytterligare ökning, framför alltav långtidsarbetslösa, med risk för utförsäkring även i detnuvarande systemet.Propositionen tillgodoser inte de elementära krav sombör ställas på inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring.Det föreslagna regelsystemet påverkar negativt de 600.000 arbetslösa och styr på så sätt inkomsterna för flermänniskor än på något annat enskilt avtalsområde.De bärande delarna i regeringens förslag är att mansäger sig vilja införa en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som man genom skärptautförsäkringsregler vill begränsa antaletersättningsberättigade arbetslösa.Förslagets grunder är bräckliga och ofullständiga. Trotsdetta vill regeringen ha ett principställningstagande avriksdagen. vill regeringen redan från årsskiftetförändra finansieringen genom höjda egenavgifter. Vi anseratt regeringen över huvud taget inte är klar över vilkakonsekvenser förslaget innebär. Dessutom gömmerförslaget en ''utförsäkringsbomb''!I ett läge när riksdagsmajoriteten redan försämratersättningsnivån för de arbetslösa utsätts dessa för risken attbli utförsäkrade. höjs egenavgiften för dem somännu har arbete och som redan lever på marginalen. Det ärett hån mot det stora folkflertalet. Erinras bör också attriksdagsmajoriteten redan tidigare sänkt skatten förkapital- och förmögenhetsägare samt på arv och gåvor. Genomförslagets utformning kommer, enligt gjorda beräkningar,150.000 till 200.000 arbetslösa att utestängas frånersättning.Att i skenet av en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring hänvisa en allt större del av dearbetslösa till socialbidrag framstår som närmastobegripligt!Vi anser att propositionen innehåller så markantasvagheter att den inte kan ligga till grund för en seriösbehandling i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avslå proposition 1993/94:80.
mot · GH02A23 · 1993-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:80 En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i densocialdemokratiska partimotionen 1993/94:Fi10 medanledning av propositionen Inriktningen av denekonomiska politiken och händelse av större vikt hemställs1. att beslutar att avgiften enligt 1 § lagen omallmän sjukförsäkringsavgift höjs till fr.o.m 1 januari1994,2. att beslutar att sjukförsäkringsavgiften ilagen (1981:691) om socialavgifter fr.o.m. den 1 januari1994 skall vara ,3. att beslutar att arbetsmarknadsavgiften ilagen (1981:691) om socialavgifter fr.o.m. den 1 januari1994 skall vara ,4. att beslutar att den i annat sammanhangföreslagna inkomstskattehöjningen används för attfinansiera kostnaderna för arbetslösheten och attskattehöjningen gäller till dess att Arbetsmarknadsfondensinkomster och utgifter är i balans.
mot · GH02A24 · 1993-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:80 En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring A-kassepropositionen riskerar att öka arbetslösheten 3,7 miljoner svenskar är medlemmar av41 olika arbetslöshetskassor. finns 5,5 miljonermänniskor i arbetsför ålder. Av dessa är 4,3 miljoner iarbetskraften, dvs de har ett jobb eller söker aktivt ett jobb.Propositionens förslag innebär att betydligt färremänniskor får rätt till a-kassa än i det nuvarande systemet.Arbetsvillkoret skärps, reglerna för deltidsarbetslösaförsämras dramatiskt, antalet ersättningsdagar för äldreminskar från 450 , s.k. jämställd tid berättigarbara en gång till en halv ersättningsperiod om 150 dagar.Detta får svåra konsekvenser för dem som inte får någotarbete efter den tiden. De människorna hänvisas till att levapå socialbidrag. Det innebär att drygt 189.000 människor ilandet som med det nuvarande systemet skulle erhålla a-kassa hänvisas till socialbidrag. innebärregeringsförslaget en kraftig övervältring av kostnadernafrån staten till kommunerna. Socialbidragskostnaderna fördem som mister sin a-kassa och får klara sig på socialbidragkommer att uppgå till minst 11,3 miljarder förkommunerna.För del innebär det att drygt 6.000människor som med det nuvarande systemet skulle erhållaa-kassa hänvisas till socialbidrag. Socialbidragskostnadernaför dem som mister sin a-kassa och får klara sig påsocialbidrag kommer att uppgå till minst 370 miljoner baraför kommunerna i . Det är kostnader somkommunerna inte har någon som helst möjlighet att bära idagens pressade ekonomiska situation. Kommunernatvingas till antingen kraftiga skattehöjningar eller drastiskautgiftsnedskärningar om regeringsförslaget genomförs.Vilken väg kommunerna än väljer så riskerar detta i sin turatt skapa ytterligare arbetslöshet. De effekterna bortseshelt ifrån i propositionen.Propositionen saknar dessutom helt analys över vilkasociala konsekvenser det får när så många människortvingas över från a-kassa till socialbidrag.Eftersom regeringspropositionen är så illa underbyggdoch regeringen uppenbarligen inte har klart för sig när ochhur vissa av förslagen skall tillämpas bör propositionenavslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:80.