mot · GG02A472 · 1993-01-26 00:00:00 — I har funnits goda förutsättningar för enekonomisk och social utveckling. Järnet och skogen har desenaste 150 åren bidragit till utveckling och välstånd intebara för länet utan också för vårt land. Men framför allt ärdet de människor som levt och verkat i dessa bygder somgenom egna initiativ och hårt arbete utvecklat dessaförutsättningar.Fortfarande dominerar emellertid dessa två sektorer denekonomiska utvecklingen i länet, vilket också gjort detsårbart för konjunkturväxlingar och vikandeexportutveckling. Det är en av huvudorsakerna till attGävleborgs län tidigt drabbades av de sista årensekonomiska nedgång. Förhoppningsvis kan nu de förstatecknen på en vändning i exportindustrin, och då särskiltinom skogsindustrin, ge positivt utslag för länet. Inom dessasektorer kan vi emellertid inte räkna med att ens enkonjunkturuppgång kommer att skapa förutsättningar försärskilt många nya jobb.Arbetslöshetens gissel slog tidigt och hårt motGävleborgs län /91. Tillsammans medNorrbotten låg arbetslöshetssiffrorna i redanfrån början i topp. var 12 517 personerarbetslösa eller . I åldern 20--var 2 550 personerarbetslösa eller 16,. Ungefär 25 000 personer eller 14 %av befolkningen i är utan arbete ellerplacerade i olika arbetsmarknadsåtgärder. Ungefär 1/3 avlänets ungdomar står på så sätt utanför arbetsmarknaden. IBollnäs och kommuner står avungdomarna utanför den reguljära arbetsmarknaden.Befolkningsutvecklingen i har länge varitvikande. har befolkningen minskat med mer än5 000 invånare och beräknas stabiliseras efter sekelskiftetrunt 287 000 invånare. var ettav de fyra län vars befolkning minskade.Sysselsättningsläget och de begränsadeutbildningsmöjligheterna har bidragit till att mångaungdomar flyttar från länet. Kvinnounderskottet är stortsärskilt i glesbygdskommuner och bruksorter.I är vidare utbildningsnivån låg sett i ettnationellt perspektiv. Andelen högskoleutbildade är blandde lägsta i landet. Utbildningsnivån och bristen påutbildningstradition utgör allvarliga hinder för enutveckling som ställer stora krav på förnyelse.Helt avgörande för utvecklingen i är denekonomiska utvecklingen i vårt land och därmed vilkenekonomisk politik som förs och vilka resultat den får.Viktigaste inslag i en sådan politik är:sänkt strukturelltunderskott i statsfinanserna för låg inflation och lägreräntor,skattepolitik för arbete, sparande och tillväxt,svensk anslutning till EG.Med en sådan politik skapas förbättradekonkurrensförhållanden för svenska exportföretag. Vidarestimuleras nyföretagande och investeringar i produktivtarbete. Det skulle kunna innebära en renässans för ny- ochsmåföretagande.Framtidens jobb skapas framför allt inomsmåföretagsamheten. Med en avreglering och förändring avden offentliga servicen skapas möjligheter till nya företaginom tjänstesektorn. Inte minst inom traditionellakvinnoyrken inom vård och omsorg skapas här utrymme förbåde nya jobb och nya företag.RegionalpolitikMålet för en liberal regionalpolitik är att skapa miljöersom kan stimulera kreativitet, enskilda initiativ och lokalmobilisering. Kampanjen ''Hela skall leva'' har visatatt såväl idéer som kreativa människor finns överallt i vårtland. Viktiga inslag för att forma lokala eller regionalakreativa miljöer är förekomsten av utbildnings- ochkulturaktiviteter.Utbildning i form av en god grundskole- ochgymnasieutbildning liksom varierade och kvalitativakulturaktiviteter spelar också en allt större roll för denlivskvalitet som många människor ställer krav på för sig ochsina barn. I finns en stark kulturtradition påen rad områden. Med den välkomna utbyggnaden avGävleborgs Symfoniorkester förfogar länet nu t.ex. överlandets enda fullständiga symfoniorkester norr omStockholm.Högskolan i /ger utbildningstillfällenför människor från länet. Den medverkar till att spridakunskap och nytänkande i regionen, vilket bl.a. näringslivetdrar fördel av. Den medverkar också till att förstärka denkreativa miljö som erfordras inom länets gränser.Folkpartiet har verkat för att en större andelav de regionalpolitiska medlen skall hanteras avlänsstyrelserna. De finns närmare den verksamhet som skallfrämjas och har större möjlighet att använda medlenflexibelt utifrån de lokala förutsättningarna.Regionala obalanser blir tydligare och allvarligare i tiderav dålig ekonomisk utveckling. En politik för tillväxt görinte att glesbygden kommer på efterkälken -- den förhindrardäremot att glesbygden får slå igen helt.StödområdenI är i ochHofors kommun i inplacerade i stödområdetför regionalpolitiska insatser. , ,och kommuner är tillfälligt inplaceradei stödområdet t.o.m. utgången av /93.De problem som föranledde den tillfälliga inplaceringenav de fyra kommunerna i stödområdet har kraftigtförstärkts under den pågående lågkonjunkturen. I flera fallhar den därav föranledda utslagningen av arbetsplatser haften sådan omfattning att problemen inte kan lösas endast aven uppgång i den ekonomiska utvecklingen. Det gäller isynnerhet kommunerna i Voxnandalen, ochOvanåker.Den tillfälliga inplaceringen bör därför förlängas t.o.m.1995/96. För att undvika ryckighet och medverka tilllångsiktig planering är det väsentligt att en sådanförlängning meddelas innan den nuvarandeinplaceringen löper ut.Statens institut för byggnadsforskningStatens i harutvecklats till en kvalificerad forskningsmiljö medbetydande internationell anknytning. Institutets betydelse isamverkan med den lokala högskolan i /Sandvikenhar vuxit. För såväl institutet som för högskolan,, ochför näringslivet innebär kraftsamlingen en värdefull bas ochen samlad lokal forskningsmiljö kring byggande och urbanforskning.Institutets framtid har varit föremål föröversyn. Förslag har lagts att överföra institutet frånNärings- till samt inordnas iUppsala universitet. Det skulle därvid kunna utveckla sinbreda inriktning mot samhällsbyggande och urbanistik.Förslaget har tillstyrkts av institutet, iGävleborgs län och . En sådaninriktning med fortsatt placering i skulle främjainstitutets värdefulla och breda samhällsinriktadeforskning.Service i glesbygdAvreglering och Europaintegration skapar nyamöjligheter också för glesbygden. Den icke obetydliga orosom många människor i glesbygder känner införutvecklingen behöver inte infrias. Med framtidstro och viljatill förnyelse kan nya förutsättningar för utveckling ochservice komma att utvecklas. Det finns emellertid anledningatt i ett bredare samhällsperspektiv analysera syftet medoch effekter av olika beslut om förändrad service- ochmyndighetsinriktning.I detta perspektiv framstår de förslag som lagts ianledning av översynen av domstolsväsendet som märkligtklåfingriga. En indragning eller sammanslagning av de småtingsrätterna torde åtminstone endast marginellt möta deproblem eller förändringar som varit utgångspunkt föröversynen. De skulle däremot skapa betydande olägenhetför allmänheten och bidra till utarmningen av inte minstNorrlands inland. En indragning på föreliggande grunder avt ex tingsrätten i vore inte acceptabel.KommunikationerFungerande kommunikationer är en viktig förutsättningför en dynamisk samhällsutveckling. medsin långsträckta form från norr till söder är mycketberoende av goda kommunikationer. Genom sittgeografiska läge har länet fått en strategisk betydelse för allmarkbunden trafik mellan och . Allomfattande och tyngre trafik på såväl väg som järnvägpasserar genom län.JärnvägarJärnvägen är en del av den grundläggande service somkrävs för att regionalpolitiska satsningar ska bliverkningsfulla. Förverkligandet av en snabbtågförbindelselängs Ostkustbanan med uppehåll i , Söderhamnoch skulle förkorta restiden till ochStockholm avsevärt.Snabbtåg på Ostkustbanan skulle förstärka de satsningarsom näringsliv och kommuner gör för att utveckla södraNorrland. En snabbtågförbindelse utvidgar de lokalaarbetsmarknaderna och ökar möjligheten till såväl tillfälligsom mera varaktig arbets- och utbildningspendling. Detförbättrar interaktionen mellan arbetsmarknader inomlänet men också med Uppsala- och Sundsvallsregionerna,som också är betydande utbildningscentra. Den nödvändigaombyggnaden av Ostkustbanan för att möjliggörasnabbtågstrafik bör genomföras i enlighet med detavtal som slutits mellanOstkustbaneintressenterna, berörda kommuner ochmyndigheter.Enligt de planer som finns skulle en upprustning avNorra stambanan kunna förkorta restiden på sträckanÖstersund--. Järnvägenskulle då kunna bli ett effektivt och slagkraftigttransportalternativ även för persontrafik med vitalbetydelse för stora delar av södra inland. Beslutom upprustning av Norra stambanan till snabbtågskapacitetbör ske i anslutning till de övriga beslut ominfrastruktursatsningar som görs under 1993.En förutsättning för överenskommelsen omOstkustbanan är att den planerade Arlandajärnvägenutformas så att fjärrtågstrafik mellan å ena sidanoch eller å andra sidan kan passeraArlandastationen för anslutning till flyget på . Dåfår södra och en fungerandetrafikstruktur, som binder samman tåg och flyg.En förutsättning för att resenärerna ska välja tåg är atttågtidtabellerna är tillförlitliga och anpassade tillresenärernas behov vad gäller ankomst- och avresetider.Under senare år har tidtabellförändringarna längs Norrastambanan för inlandskommunerna inneburit allt färre ochsämre anpassade avgångstider. Ett väl fungerande samrådmellan SJ, länsstyrelse och kommuner är väsentligt och börges ett reellt innehåll.VägarVägtrafiken mellan och går idagpå längs . Det innebär en kraftigkoncentration av framför allt den omfattande godstrafiken.För länet är det av avgörande betydelse att får sinupprustning längs hela sträckningen.Det är vidare viktigt att vägtrafiken får en avlastningmed alternativa vägsträckningar genom Mellansverige.Såväl Räta Linjen som Bergslagsdiagonalen skulle bidra större spridning av den tunga vägtrafiken genomregionen. I nuvarande sysselsättningsläge skulle en snarpåbörjan av dessa två projekt få stor betydelse för regionen.På sikt skapas därigenom förutsättningar för en positivnäringslivsutveckling och ekonomisk tillväxt i ett vidaregeografiskt område i södra avvaktan på snabbtågsförbindelser längs Ostkustbananoch Norra stambanan och utbyggnaden avArlandajärnvägens anknytning till utgörflygförbindelser de enda snabba kommunikationerna,särskilt med , för de olika delarna avGävleborgs län. Inte minst de kommunala flygplatserna iHudiksvall och spelar här en vital roll.Flygplatsen i /med närhet till ,högskolan och statliga myndigheter med internationellakontakter är också viktig.I budgetpropositionen föreslås statsbidraget tillkommunala flygplatser koncentreras till vissa flygplatser iNorrlands inland i avsaknad av tillfredsställandetransportalternativ. Detta förefaller vara en rimliginriktning. Med nuvarande järnvägsförbindelser, turtäthetoch framför allt avgångstider gäller detta emellertid även iHälsingland, och särskilt för kommunerna i inlandet längsNorra stambanan. Flygtrafiken från/till ochSöderhamn har i detta avseende inga fungerande alternativ.Med en utbyggnad av snabbtågsförbindelser, särskiltlängs Norra stambanan, och en nordlig anslutning avArlandajärnvägen till skulle förhållandetförändras radikalt. I avvaktan på detta bör statsbidrag utgåäven fortsättningsvis till de kommunala flygplatserna iGävleborgs län och under alla förhållanden i ochSöderhamn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den avgörande betydelse som enpolitik för minskat strukturellt budgetunderskott,ekonomisk tillväxt och svensk anslutning till EG har förutvecklingen i det starkt exportinriktade ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfällig inplacering avNordanstigs, , och Ovanåkerskommuner i stödområdet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av förbyggnadsforskning till ochanknytning till ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om indragning eller sammanslagningav de små tingsrätterna,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbtågsförbindelser längsOstkustbanan och Norra stambanan samt utbyggnaden avArlandajärnvägen,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av genomGävleborgs län samt av Räta linjen ochBergslagsdiagonalen,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till kommunalaflygplatser i län.3