ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf255 · 1993-01-26 00:00:00 — Kostnaderna för långtidssjukskrivningar, arbetsskadoroch förtidspensioneringar har ökat dramatiskt under senareår. var kostnaden för dessa kategorier 72 miljarderkronor. Detta innebär en ökning med ,dvs. Den årligaökningen har varit högre än den årliga kostnaden förtandvårdsförsäkringen.Ett flertal statliga utredningar har gjorts för att fastställaproblemets storlek och för att ge förslag till åtgärder motden ogynnsammma utvecklingen.Ett av resultaten blev att resurser frigjordes för attförsäkringskassorna skulle få köpa yrkesinriktadrehabilitering. har landetsförsäkringskassor disponerat för attköpa rehabiliteringstjänster.I rehabiliteringsberedningens betänkande framhölls attsocialförsäkring med rehabilitering i förgrunden är ettalltför viktigt FoU-område för att lämnas åt en slumpartadutveckling. Tyvärr har ingen nationell systematiskutvärdering genomförts som kan visa på effekterna av derehabiliteringssatsningar som gjorts.Ett flertal mindre studier har genomförts.Försäkringskassan i har t.ex. presenterat enstudie tillsammans med bl.a. . Medforskningsmedel från Arbetsmiljöfonden ochArbetsmarknadsförsäkringar har man studerat patientermed nackbesvär och visat att ett holistiskt synsätt påutredning och behandling ger mycket godarehabiliteringsresultat.Varje satsad rehabiliteringskrona ger tillbaka.Det finns alltså en stor potentiell vinst att göra genomtidiga insatser på patienter med smärttillstånd irörelseorganen.Försäkringskassan i har fortsatt sinaforskningsansträngningar och etablerat samarbete medforskare på , vid . Dessutomhar kontakter tagits med samtFörsäkringskassan i Östersund.Följande frågeställningar har satts upp: Skillnader isjukskrivningsmönster i storstad och glesbygdRehabiliteringspotentialen på belastningsskador, skillnaderstorstad--glesbygd Framtagande av nya modeller förrehabilitering av patienter med hjärt- och kärlsjukdomarsamt patienter med astma/allergi Kartläggning avarbetslöshetssituationen på respektive ort. Vilka problemhar de arbetslösa? Kan man vidta åtgärder för att minskalångtidseffekterna?Den ekonomiska vinsten kommer att redovisas.Resultaten kommer att kunna generaliseras och användaspå ett flertal diagnoser och framför allt användas förutvärdering av rehabiliteringsresultat på landets samtligaförsäkringskassor.Medel till den angivna forskningsinsatsen bör t.ex.kunna frigöras från socialförsäkringensrehabiliteringsanslag.I dagsläget finns inga möjligheter för huvudaktören påområdet -- -- att använda befintligaresurser för forskning inom rehabiliteringsområdet.Socialförsäkringen omfattar så stor andel av vårnationalprodukt att det bör vara en självklarhet attforskning inom området tillförs resurser för en effektivuppbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen börframlägga förslag till forskningsinsatser inomsocialförsäkringsområdet.
mot · GG02Sf256 · 1993-01-26 00:00:00 — För huvuddelen av dem som avlider, d.v.s. ca.85%, eller ca. 80.000 personer -- främst människor över 65års ålder -- utgår ingen allmänt tillämpad begravningshjälp.Begravningskostnader får därför i de flesta fall bestridasmed den avlidnes tillgångar och/eller med bistånd frånanhöriga. Är sådana tillgångar otillräckliga utgårerforderligt bidrag enligt socialtjänstlagen.Det kan mot denna bakgrund i och för sig hävdas att allaär tillförsäkrade en värdig begravning. Många äldremänniskor upplever emellertid en djup känsla av oro införtanken på hur begravningen skall bekostas. Sorg ochångestkänslor vid anhörigas bortgång fördjupas för deefterlevande då ekonomiska bekymmer till följd av låg löneller otillräcklig pension tillkommer. Att söka socialhjälptill begravningskostnader upplevs av många människor somdjupt förnedrande.Vårt sociala trygghetssystem saknar alltså uppenbarligenen viktig länk -- någon form av allmänt bistånd vidbegravningar. I och utgår begravningshjälpfrån motsvarigheterna till den allmänna försäkringen medca. 3.000 resp. 4.000 kr.En utredning -- SOU 1990:82 -- har kartlagt frågan omkostnader vid begravningar och förordat att visst stöd bordeutgå genom den allmänna försäkringen. För det storaflertalet förvärvsarbetande och till stor del även derasanhöriga utgår vid dödsfall begravningshjälp enligt olikakollektivavtalsgrundade tjänstegrupplivförsäkringar. Dettorde inte vara oskäligt om arbetsgivarnas ekonomiskaansvar i detta hänseende utsträcks till tiden efter att denanställde uppnått . Starka skäl talar alltså för atten allmän försäkring omfattande visst ekonomiskt biståndför begravningskostnader finansieras genom en höjning avarbetsgivaravgiften.Ovannämnda utredning föreslår att den allmännaförsäkringen borde täcka det mest ofrånkomliga vid enbegravning (som t.ex. kista, svepningsarbete etc.). Räknatpå priser skulle detta innebära ett belopp på ca.6.000 kronor. Om man räknar med ca. 95.000 dödsfall perår blir den totala årliga kostnaden för begravningshjälp 570mkr. Arbetsgivareavgiften skulle således behöva höjas medmycket måttliga 0,för att täcka kostnaden. Detutgående stödet för begravningshjälpen skulle fortlöpandekunna anknytas till basbeloppet och t.ex. motsvara avav detta. Det är vidare rimligt att förekommandebegravningshjälp enligt kollektivavtalsgrundadetjänstegrupplivförsäkringar minskas med belopp sommotsvarar den allmänna begravningshjälpen. Genom ensådan samordning torde den ovan beräknade kostnaden förallmän begravningshjälp kunna reduceras med ca. hänvisar i sitt bet.1992/92:SfU6, som motivering för att avslå en motion i dettaärende , till att ovannämnda utredningsförslag fortfarande bereds inom (). Eftersom utredningen redovisadesitt förslag , d.v.s. ,är det nu att utskottet tar ställning och uppmanarregeringen att framlägga förslag i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om införandeav allmän begravningsförsäkring enligt vad i motionenanförts.
mot · GG02Sf257 · 1993-01-26 00:00:00 — Förebyggande vård för diabetiker De förebyggande åtgärderna vid kroniska sjukdomaroch funktionshinder för att förhindra allvarligaförsämringar är mycket viktiga. För den enskilde är deviktiga för livskvaliteten som det för samhället ären lönsam affär.Statens beredning för utvärdering av medicinskmetodik, SBU, har i en studie gjord 1992 kunnat påvisamöjliga samhällsekonomiska vinster vid screening avnäthinneskador hos diabetiker. Den totalasamhällsekonomiska vinsten hos samtligainsulinbehandlade diabetiker typ 1 beräknades i studienvara 16,2 gånger den gjorda investeringen i form avscreening och behandling. Vinsten hos insulinbehandladediabetiker typ 2 var lägre, men ändå 5,8 gångerinvesteringskostnaden.Man kan också påvisa samhällsekonomiska vinster närdet gäller att förebygga svårläkta sår och gangrän hosdiabetiker. Enligt fotvårdsutredningamputerades mer än 1300 fötter och underben pådiabetiker i . Varje amputation för med sig storakostnader i form av sjukvård, rehabilitering, sjukskrivning,social hemhjälp m.m. Enbart det kirurgiska ingreppet,sjukhusvård för och efter operationen samtproteskostnaden uppskattas till ca peringrepp.Studier i både och Kisa visar att man med en braförebyggande fotvård för diabetiker kan sänka antaletamputationer med . Förutom desamhällsekonomiska vinsterna undviker förebyggandeinsatser stora mänskliga lidanden och bidrar till en högrelivskvalitet för de människor som berörs.Problemet med förebyggande vård är att kostnadendrabbar företrädesvis sjukvårdshuvudmannen medan densamhällsekonomiska vinsten till största delen tillfallersocialförsäkringssystemet. Därför måste ekonomiska medelfrån socialförsäkringssystemet överföras tillsjukvårdshuvudmannen i syfte att förbättra denförebyggande vården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande vård fördiabetiker.
mot · GG02Sf258 · 1993-01-26 00:00:00 — Ersättning från för medicinsk fotvård Vid långvarig diabetes drabbas man av s.k.senkomplikationer bland annat i fötterna. Skadorna ifötterna är av två slag, nervskador och skador påblodkärlen.Nervskadorna medför nedsatt känsel i fötterna. Mankänner inte om man får något föremål i skon eller tramparpå något. Kärlskador består främst av skador i de småblodkärlen. Dessa skador kan orsaka svårläkta sår och ikombination med skador på nerverna ger detta sårskadorsom utan förebyggande vård ofta leder till amputation avunderbenet, foten eller del av foten.För att förebygga en sådan utveckling använder man siginom diabetesvården av en förebyggande medicinskfotvård. Medicinsk fotvård innebär att en fotterapeut påremiss av läkare behandlar patienten eller att fotterapeuteni direkt samarbete med vårdteamet, läkare, sjuksköterskaoch ortoped behandlar den skadade foten. En godförebyggande vård kan sänka amputationsfrekvensen hosdiabetiker visar studier från ochKisa.Andra medicinska insatser för diabetiker omfattas avsocialförsäkringen och ersättning utgår frånförsäkringskassan, dock inte fotvård. Detta ärförvånansvärt då den förebyggande medicinska fotvårdeningår som en del i den medicinska behandlingen. Den somfått den här typen av skador har redan högasjukvårdskostnader för läkarbehandlingar, mediciner m.m.Ovanpå dessa kostnader tillkommer behandling hos enfotterapeut. Detta leder ibland till orimliga ekonomiskakonsekvenser för personer som redan har en ekonomisktsvår situation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning från försäkringskassanför medicinsk fotvård.
mot · GG02Sf259 · 1993-01-26 00:00:00 — Folkpension för utländska medborgare Reglerna för rätt till folkpension ändrades i slutet avförra året. För att få rätt till full folkpensionfordras att man varit bosatt i 30 eller 40 år.För en svensk medborgare som varit bosatt i sålänge så att full folkpension utgår och som väljer att bosättasig i ett annat land utgår folkpension. Det gör det däremotinte för en person som varit bosatt precis i Sverigemen som inte är svensk medborgare. Väljer denna personatt flytta utomlands utgår ingen folkpension.Det synes inkonsekvent att när nu rätten till fullfolkpension baseras på hur länge man bott i olikaperoner behandlas olika beroende på medborgarskapet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om översyn av reglerna för rätttill folkpension för utländska medborgare.
mot · GG02Sf260 · 1993-01-26 00:00:00 — De samlade kostnaderna för människor med funktionshinder Det svenska samhällets ekonomi är ansträngd. Därförtvingas stat, landsting och kommuner till stora besparingar.Detta drabbar i många fall människor med funktionshinder.När besparingar görs inom socialförsäkringssystemetgenom lägre ersättning vid sjukdom och högre avgifter förläkemedel drabbas människor med funktionsnedsättningarmer än andra. Detsamma gäller när landsting ochkommuner höjer avgifterna för läkarbesök, hemtjänst,färdtjänst m.m.Varje höjning i sig kan tyckas överkomlig för denenskilde. Problemet är emellertid den samlade effekten förmänniskor som drabbas av avgiftshöjningar på mångaområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av desamlade kostnaderna för människor med funktionshinder.
mot · GG02Sf262 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade att införa enallmän sjukförsäkringsavgift. Beslutet grundade sig påöverenskommelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna om en ny modell för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen. En beredning skall tillsättas föratt pröva möjligheterna att lyfta ut försäkringen urbudgeten och ge arbetsmarknadens parter huvudansvaretför försäkringen.Ett grundläggande skydd för alla medborgare skallgaranteras i lag och försäkringen skall i successivt avtagandegrad finansieras med statsbidrag. I takt med attstatsbidragen minskar skall finansieringsbehovet tillgodosesmed arbetsgivar- eller egenavgifter efter parternasöverenskommelse.Den nu beslutade sjukförsäkringsavgiften skall ses somett första steg mot den nya försäkringen och skall utgå med0,på förvärvsinkomster upp till 7,5 basbelopp.Den skall vara avdragsgill vid beskattningen.Under de överläggningar som varit har visocialdemokrater hävdat viktiga fördelningspolitiska mål.Vi anser det vara angeläget att åstadkomma en långsiktigreformering, så att försäkringssystemet, när det är fulltutbyggt, betalas av den arbetande delen av befolkningen.Bördorna skall bäras av dem som är friska och har arbete,inte av dem som är sjuka, arbetslösa eller arbetsskadade.Enligt vår uppfattning går det att genomföra denaktuella förändringen av systemet underfördelningspolitiskt acceptabla former. Detta gäller ävenden beslutade sjukförsäkringsavgiften.Avgiften, som den nu ser ut, har helt oacceptabelfördelningsprofil. För den som har låga inkomster bliravgiften kännbar, medan höginkomsttagaren får klarafördelar. Härtill kommer ett betydande skattebortfall förkommunerna, och detta skattebortfall skall givetviskompenseras.Att avgiften skall vara avdragsgill vid beskattningenleder till byråkratiskt krångel såväl för kommunerna,statsverket, skattemyndigheterna och de enskildapersonerna. Resultatet blir också en onödig rundgång medavgifter, avdrag och en schablonmässig och slumpartadskattekompensation till kommunerna.När det gäller den enskilde får skatteavdraget väsentligtmindre betydelse för låginkomsttagarna än förhöginkomsttagarna. Detta av två skäl: dels ärlåginkomsttagarnas marginalskatt väsentligt lägre änhöginkomsttagarnas, dels blir skattelättnaden lägre för attden beräknas på ett lägre belopp. Som framgår avdiagrammet i bilagan medför denna avdragskonstruktionresultat som måste framstå som en obegriplig orättvisa.Vi socialdemokrater föreslår att avgiften, avrättviseskäl, ändras till att vara en icke avdragsgillnettoavgift som är lika för alla. Som framgår av det vi ovananfört finns även andra starka skäl för detta förslag.Avgiften kan på detta sätt begränsas och bli lika för alla.Skillnaden mellan de båda förslagen framgår klart avdiagrammet. Vårt förslag ger minst samma statsfinansiellautfall.Avgiften bör alltså vara ett nettobelopp utan avdragsrättvid beskattningen. Procentsatsen blir med dennautformning i avrundat tal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmän sjukförsäkringsavgift.
mot · GG02Sf263 · 1993-01-26 00:00:00 — Sjukpenning vid dom till psykiatrisk vård får de, som blivit dömda till psykiatrisk vård i ställetför fängelse, sjukpenning under hela den tid de vårdas.Många patienter av detta slag kan vara kvar på klinik i tretill . sparar den dömde i många fallihop en nätt liten förmögenhet, på grund av att allaomkostnader betalas av allmänna medel. Visserligen kanden, som i stället döms till fängelse, även tjäna ihop ensumma pengar, men det beror då på det arbete den dömdeutfört på fängelset eller genom anstaltens förmedling.Lagen måste därför ändras så att samma bestämmelserkommer att gälla för den, som är dömd till psykiatrisk vård,som för den, som är dömd till fängelsestraff. Under den tidnågon är intagen på anstalt skall sjukpenning ej kunnautbetalas.Detsamma borde gälla en intern har rymtfrån ett fängelse och håller sig undan. I det fall denne interni dag skadar sig under den ''fria'' perioden utgår i vissa falläven här sjukersättning. Det är därför nödvändigt att manser över regelsystemet så att det i fortsättningen inte skallvara möjligt att utbetala sjukpenning åt den, som befinnersig på ''rymmarstråt''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en lagändring så attsjukpenning ej utbetalas till den som är dömd till psykiatriskvård så länge denne vårdas på anstalt,2. att hos regeringen begär en översyn avreglerna vad gäller sjukersättning för dömd, som rymt frånfångvårdsanstalt, så att det inte är möjligt att utbetalasjukpenning -- oavsett var den dömdebefinner sig.
mot · GG02Sf264 · 1993-01-26 00:00:00 — Skatteomläggningen 1991 har medfört en radförändringar som påverkar avgiftsunderlaget förarbetsgivaravgifterna. Främst gäller det de förändradereglerna för traktamenten, lunchförmåner ochbilersättningar.Nya skatter har införts vilket medför ökadekostnader för kollektivavtalsförsäkringarna för såvälföretagare som för de anställda. De nya skatter som införtsär avkastningsskatt på grupplivförsäkringar som särskildlöneskatt på vissa försäkringsersättningar och påpensionskostnader.Arbetsgivaravgifterna består av bl a avgifter för ATP,sjukförsäkring, folkpensionering, delpensionsförsäkring,arbetsskadeförsäkring och lönegaranti.Arbetsgivaravgifterna beräknas på kontant lön, påskattepliktiga kostnadsersättningar och förmåner.Över hälften av arbetsgivaravgifterna är inteförmånsgrundande utan kan ses som ren skatt. Avgifternaupplevs av många företagare som en tung börda sombegränsar möjligheterna till utveckling och nyaarbetstillfällen. Avgifterna utgör ett problem såväl föregenföretagarna, dvs de som driver enskild firma ellerhandelsbolag, som för de mindre företagen som bedriver sinverksamhet i aktiebolagsform.Förmånerna står inte i proportion till de avgifter sombetalas in. Sociala avgifter betalas för inkomster som integer ersättning. En egenföretagare placeras t ex i princip intei högre sjukpenningklass än vad som motsvarar lönen för enanställd. Många egenföretagare betalar avgifter som integer något pensionsskydd. Det gäller t ex makar som bådadeltar i arbetet i jordbruk eller rörelse. I inkomstlägenmellan ett och två basbelopp kan båda makarna helt mistaATP-förmånerna vid en inkomstuppdelning trots att bådabetalat avgifter.Socialförsäkringsutskottet (1991/92:SfU1) har vid sinbehandling av motioner med krav på en översyn avförhållandet mellan avgifter och förmåner påpekat attsambandet mellan socialförsäkringsavgifter och förmånermed tiden tunnats ut. Utskottet anser det vidare viktigt attfrågor om överenskommelse mellan förmåner och avgifterinom socialförsäkringssystemet beaktas.Socialförsäkringssystemet bör nu bli föremål för enöversyn som leder till att egen- och småföretagarnasavgiftsnivå bättre motsvarar kostnaderna isocialförsäkringssystemet. Särskilt bör de egentligasocialförsäkringsavgifterna för ATP ochsjukförsäkringsavgifterna förmånsrelateras. Det är inteacceptabelt att socialavgifter debiteras för inkomster som ärså små att de inte ger någon rätt till ersättning frånsjukpenningsförsäkringen och tilläggspensioneringen.Frågan om differentierade socialavgifter bör övervägas i detsammanhanget. Differentierade sociala avgifter tordemedverka till att de mindre företagens konkurrenskraftförbättras. Differentierade sociala avgifter används idagsom ett regionalpolitiskt medel inom stödområdet. Det harvisat sig vara ett verksamt instrument för att stödja främstsmåföretagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avsocialförsäkringssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid översyn av socialförsäkringssystemet beaktas vadsom i motionen anförts om differentierade sociala avgifter.
mot · GG02Sf265 · 1993-01-26 00:00:00 — Det gamla änkepensionssystemet är ändrat sedan någraår tillbaka till nackdel för änkor som vill ingå äktenskap pånytt. Det gamla systemet utlovade livsvarig änkepensionsom återkallas vid ett omgifte.Äldre människor som kommit upp i pensionsåldernlever ofta ett friskt och positivt liv. En del kvinnor, somblivit ensamma efter makes bortgång, kanske åter igen villingå äktenskap. Ekonomiskt blir detta dock en besvikelse.När ringarna byts upphör änkepensionen och kvinnan, somhade ett bra efterlevandeskydd från socialförsäkringen,tvingas leva på sin egen ofta låga ATP-pension.Detta blir extra kännbart för en kvinna som på grund avdeltidsarbete haft låg inkomst och för hemarbetandekvinnor. Att helt eller delvis avstå från ett egetförvärvsarbete har i vissa fall varit en förutsättning för attmannen skulle få möjlighet att göra karriär, vilket för hansdel resulterat i en rätt till ATP.Det kan inte vara rimligt att änkepensionen, som fårbehållas vid ett samboförhållande, dras in vid giftermål ochdärigenom motverkar denna samlevnadsform.Det bör därför göras en kartläggning av hur mångapersoner som skulle beröras om reglerna ändrades, så attde fick behålla sin änkepension vid omgifte och hur storakostnaderna skulle bli. Eftersom änkepensionernasuccessivt minskar i antal, torde det endast i begränsadomfattning påverka statens kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vadi motionen anförts om en kartläggning av hur mångapersoner som skulle beröras om reglerna för änkepensionändrades, så att änkepension kunde behållas vid omgiftesamt hur stora kostnaderna skulle bli.
mot · GG02Sf266 · 1993-01-26 00:00:00 — Jag anser att ersättningsnivån beträffande delpensionskall sänkas från nuvarande till . bördelpension utbetalas endast på inkomster upp till 5basbelopp, i stället för upp till 7,5 basbelopp vilket nu ärfallet. På detta sätt erhåller de med lägre inkomster (oftapersoner med tunga arbeten) en högre ersättning än de somhar relativt hög lön.Vidare föreslås att man höjer delpensionsålderntill och 1995 till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sänka ersättningsnivån viddelpension till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ersättning endast skallutbetalas på inkomster upp till fem basbelopp,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att delpension bör utbetalas förstvid fyllda 1994 samt vid fyllda 1995.