mot · GG02U514 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningSom ett stabilt och välutvecklat land i harSverige både en moralisk förpliktelse och ett egenintresseatt medverka till att de goda förutsättningarna tas till vara.Målet för våra strävanden bör vara att våra barn ochbarnbarn skall få växa upp i ett som är säkrare,friare, mera grönskande, välmående och mera öppet motomvärlden.Efter senaste kriget ställde sig Europatankens pionjärerfrågan hur man i borde ordna relationerna mellanländer och folk vars ledare i generationer exploaterat ochhyllat nationalistiskt tänkande och intolerans. Istället för enfortsättning av det gamla skall länder länkas in i enny tradition där grannrelationer präglas av allt djupare ochalltmer förtroendefullt samarbete.För dessa pionjärer var det uppenbart att det inte räcktemed nya avtal och traktater mellan regeringar.Uppgiften är svårare än så. Samarbetet måste ges en fast,överstatlig form, och lösningen ligger i att sammanvävaländerna så tätt att de blir starkt ömsesidigt beroende.Därmed blir det också allt svårare för länderna att hamnapå olika sidor i en väpnad konflikt.EG är en organisation i ständig förändring. Vi kandärför inte i alla avseenden veta hur det nya Europakommer att gestalta sig. Detta är i sig ett starkt skäl förmedlemskap: att söka säkerställa ett större svensktinflytande över de vägar som folk väljer när desamarbetar mot ''ett allt fastare förbund''.Folkpartiet liberalerna tar följaktligen klart ochotvetydigt ställning för svenskt medlemskap i dock inte att vi, från liberala utgångspunkter, finneratt allt inom EG är så bra som vi kunde önska. Det finnsmycket inom EG som vi vill påverka och förändra till detbättre. För detta syfte blir EG vårt instrument, som skallanvändas i samverkan med människor i andra länder somdelar vår liberala grundsyn.Gemenskapens politik ska ta sin utgångspunkt imedlemsländernas kapacitet och effektivitet att fatta besluti enlighet med den s.k. närhets- ellersubsidiaritetsprincipen. Den innebär att beslut ska fattas pålägsta ändamålsenliga nivå av de människor som närmastberörs.Medborgarnas EuropaFör liberalerna som av tradition utgör ettparti med internationell utblick är det naturligt att vilja varamed och förverkliga visionen om ett fredligt och öppetEuropa.Under medeltiden blev öppnare än någon gångtidigare eller . Då lades också grunden till denkulturella gemenskap som bildar ett slags andlig ochintellektuell stomme i kontinentens mångfald av språk ochtraditioner. Den katolska kyrkan härskade stark ochodelad. Dess språk latinet användes i och ,och . Antikens filosofi, astronomi,medicin och matematik väcktes åter till liv och studeradesvid katedralskolorna och de nygrundade universiteten.Likartade moraliska och estetiska värderingar delades avpräster, administratörer och världsliga härskare och genomdem spreds de vidare ut bland folken.Under århundradenas lopp har språken fått stadga ocheget liv. Nationerna har fått en egen identitet och vårdarden egna historien och det egna kulturarvet. Konst,arkitektur, musik och litteratur har färgats av de nationellatraditionerna, men den varp som skapades underhögmedeltiden skymtar än i den brokiga europeiskaväven.Det kulturella samarbetet inom den europeiskagemenskapen syftar till att vitalisera de nationellakulturerna, att stödja minoriteternas språk och kultur, attskapa förutsättningar för samverkan över kulturgränserna,att sprida kunskap om de små kulturområdena genom stödtill översättningar och möten mellan kulturskapare.Organisationen har inte drivit någon utmejslad''kulturpolitik'' -- i finns kulturen över huvudtaget nte med, även om olika former av kulturstöd sedanhar införts. Först i finns en artikel,nummer 128, som skisserar hur gemenskapen bör förhållasig till den kulturella utvecklingen. Där understryks i förstahand vikten av stöd till de små språkområdena och tillminoriteterna. ''Svenskarnas genom EG ökade exponering för andrakulturer skall inte betraktas som en ny''konkurrenssituation', där svenskar kan tänkas väljautländska sedvänjor och plocka åt sig icke-svenskagrundvärderingar. Kulturer förändras regelmässigt integenom kontakter eller ''smitta'. Det är tvärtom ofta så attmänniskors möten med andra kulturer förstärkerfasthållandet vid den egna kulturen, som genom kontrastenframträder tydligare än eljest och därvid ter sig alldelesextra riktig och naturlig.'' (, Tvärsnitt nr 3 1992. )Föreställningen om att en ''europeisk identitet'' skullekomma att skapas och att den skulle innebära ettutsuddande av de nationella särdragen verkar interealistiskt. Allt talar för den motsatta utvecklingen, attnationerna i ett utan gränser blir extra varsammaom det egna språket, den egna historien och de egnatraditionerna. Intresset för det svenska och det nordiska ivårt kulturarv kan väntas öka väsentligt.Samtidigt som människorslevnadsstandard stadigt har ökat i tack varedet ekonomiska samarbetet, har alltför få enskildamänniskor känt sig delaktiga i att förverkliga målen somGemenskapens grundare satte upp, bland annat attländernas medborgare skulle lära känna varandra ochvarandras villkor så väl att konflikter och krig i blevotänkbara.Obalansen mellan samarbetet på högre politisk nivå ochpå människors vardagsnivå har blivit tydligare med tiden.Frågan uppmärksammades dock ochledde fram till ett program för ''Medborgarnas '': EttEuropa utan gränser, en social dimension i EG-samarbetet,insatser för folkhälsan och konsumenternas intressen ochåtgärder för att stärka enskilda människors rättssäkerhetoch villkor i arbetslivet.Ett utan gränserEtt utan gränser innebär fri rörlighet förmedborgare och rätt till ett europeiskt pass. Det germedborgare i EG rätt att arbeta och bosätta sig var man vill.Den fria rörligheten i blir dock en rättighet medbegränsat innehåll om inte människor också ges bättremöjligheter att lära grannländernas språk och även fårpraktisera det, t ex i utbytesprogram. Det finns därför i EGmånga studie- och utbytesprogram som framför allt inriktarsig på ungdomar. Ett specifikt mål är att varje ung människaskall tala minst ett annat EG-språk utöver modersmålet ochskall erbjudas en vistelse i minst ett annat än detegna.Det räcker inte med att regeringar sluter avtal. Genomatt lära känna andra kulturer, tala andra språk och se medegna ögon hur andra européer lever kan människor vinnaden förståelse som är grunden för ett där konflikterlöses i fredliga demokratiska former.Därför vill vi som medlemmar vara med och påverkautformningen av de utbytes-, språk- och forskningsprogramsom EG introducerar. Står vi utanför kan vi enbart hoppaspå att få vara med i sådana program som medlemmarnaredan beslutat om.Den sociala dimensionenDen nationella välfärdspolitiken beslutar varje enskiltland om i enlighet med närhetsprincipen. För att den friarörligheten skall fungera i verkligheten får dock inteländernas sociala skyddsnät och välfärdspolitik varautformad så att de diskriminerar människor som vill arbeta,etablera sig och bo i flera länder.För ett socialliberalt parti som liberalerna ärdet naturligt att värna och vidareutveckla de socialarättigheter och minimiregler som EG redan beslutat om.Välfärdspolitiken bör vara generell och utformad så att denunderlättar en fri rörlighet. I många behöver denutvecklas. EG som organisation har initierat insatser förbättre arbetsmiljö, och kvinnors rätt till ledighet och godersättning vid graviditet.Folkpartiet anser det också önskvärt att bättremöjligheter skapas för koncernfackligt samarbete påeuropeisk nivå.Det har startats EG-program för att underlättahandikappades inträde på arbetsmarknaden och för attintegrera handikappade barn i skolan. Man har också ettdatanätverk med information om handikapp ochhandikappades villkor. Dessa program vill vi vara med ochutveckla.Arbetslösheten i delar av EG är hög. Det viktigastemedlet för att öka sysselsättningen är den ekonomiskapolitikens utformning i de olika . Där man hardrabbats av arbetslöshet behövs stora insatser för att fåmänniskor i arbete igen. Som medlemmar har vi på dennapunkt viktiga erfarenheter att tillföra. Ett viktigt exempelär den teoretiska kunskap och de praktiska erfarenheter omen aktiv arbetsmarknadspolitik som finns i . Här kanvi bidraga med mångåriga erfarenheter av åtgärder som iSverige tillämpats för att hålla människor kvar i arbete --vidareutbildning, omskolning, beredskapsarbeten,inskolning av unga människor på arbetsmarknaden, m m.Initiativ för jämställdhetenVi liberaler är de första att erkänna och kritisera bristenpå jämställdhet mellan kvinnor och män i många EG-länder.Det är inte EGs lagar och institutioner som gör attjämställdhetsarbetet går trögt i flera av medlemsländerna.Tvärtom har EG-samarbetet främjat jämställdheten. UtanEG är det t ex osannolikt att länder som , Portugaloch infört de lagar om lika lön för likvärdigt arbetesom EG-direktiven föreskriver. Observera att EGs direktivär starkare än svensk jämställdhetslagstiftning, bl a därföratt parterna i kan avtala bort vissa rättigheter, ochgör det också. Den första delen av EGs jämställdhetslag,som berör rättigheter, kan sålunda ersättas avkollektivavtal. Svenska () har påpekat att av privataarbetsplatser saknar jämställdhetsplaner. Man kan ocksålägga märke till att en svensk arbetstagare har sämrerättigheter när det gäller att hävda sin sak i domstol änvederbörande får när är med i EG.Arbetet för jämställdhet i vinner på om Sverigeoch blir medlemmar av EG -- helt enkelt genom attrösterna för jämställdhet på så sätt blir flera i EGsbeslutande organ. Även på detta område menar vi attSverige och övriga har något att tillföra ,nämligen rikliga erfarenheter och kunskaper om arbete förjämställdhet.Det bör noteras att många beslut som har betydelse förjämställdheten mellan kvinnor och män inte ligger på EG-nivå utan på nationell nivå. Det står medlemsländerna frittatt t ex utforma sin egen familjepolitik. Vi kan inte dikteraandra länders politik, och de kan inte bestämma vår politik.I de fall det förekommer EG-direktiv på dessa områdenhandlar det om regler avsedda att underlätta för människoratt bo och arbeta i hela området eller om minimiregler.EG har upprättat tre olika jämställdhetsprogram och iEuropaparlamentet har man inrättat ett särskilt utskott förkvinnors rättigheter. Som helhet har EGsjämställdhetsarbete enbart inneburit förbättringar förVästeuropas kvinnor, särskilt kvinnors lika rättigheter iarbetslivet och lika rätt till utbildning. har t extvingats skärpa sin lagstiftning för att följa EGs direktiv.Sverige tvingas strama upp sitt förbud motlönediskriminering för att vårt land skall kunna leva upp tillEGs krav.Beslut på som gäller sociala trygghetsåtgärderför t ex kvinnor kan bara fattas om alla länder är eniga. Detkrävs vanligen omfattande diskussioner och intensivpåverkan för att också länder med svagare tradition avjämställdhetsarbete skall vilja deltaga i samarbetet. Endastsom medlemmar kan vi i bl a jämställdhetsfrågor ta initiativ,deltaga i utredningar och driva på i de många frågor som harviktiga konsekvenser för jämställdheten.Folkpartiet liberalerna är det parti i som mestaktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Detär en ambition som vi som liberaler i EG skall föra vidare.För även om EG-lagstiftningen t ex ger lika rättigheterför likvärdigt arbete, och lika rätt till utbildning ochbefordran, återstår mycket att göra för att genomföra dettai praktiken. Det gäller i likaväl som i EG-länderna.Många av kvinnor befinner sig i början avett självständigare liv genom eget arbete utanför hemmetungefär som i . Vi kan bidra medstor erfarenhet när det gäller barnomsorg och anpassning avarbetsmiljöer och arbetsinnehåll för att göraarbetsmarknaden bättre utformad för att passa bådekvinnor och män.Ett område där svenska kvinnor, trots dagens brister, ärjämförelsevis väl representerade i , och därFolkpartiet liberalerna gått i spetsen är kvinnors deltagandei beslutande politiska församlingar. Här skall vi dela medoss av våra ambitioner, erfarenheter och kunskaper tillkvinnor och män i övriga Europa.FolkhälsaEG-länderna har enats om att koncentrera detbegränsade folkhälsoarbete som finns på till treområden: narkotika- och alkoholmissbruk, cancer ochhälsoundervisning för unga.Ett svenskt medlemskap i förbättrar sannolikteffektiviteten i den restriktiva svenska narkotikapolitiken,medan ett medlemskap sannolikt försvårar möjligheternaatt med enbart prisinstrumentet uppnå de restriktiva målenför svensk alkoholpolitik.NarkotikahanteringNarkotikahantering är en internationell verksamhet. Ettökat samarbete har därför byggts upp mellannarkotikapolisen i olika medlemsländer. I EGupprättar man också ett ''narkotikaregister'', som skalltjäna som informationskälla om narkotikabrott ochnarkotikabrottslingar i . Narkotikabekämpningmåste för att vara effektiv innefatta ett intensivtsamarbete över gränserna. Det är inte som många tror vidtullens gränskontroller som de stora narkotikabeslagengörs. av den narkotika som polisen ochtullen tar i beslag upptäcks vid gränskontroller.Ett växande problem är smugglingen till avnarkotika från och fd . I den måntullen och andra myndigheter befrias från dagensadministrativa uppgifter rörande varuhandeln mellanSverige och EG kan resurser överföras för effektivarekontroll av misstänkt införsel och misstänkta personerösterifrån.I ett par finns en mer tillåtande attityd tillnarkotikabruk än i . Trots att de flesta länder harförbundit sig i FNs narkotikakonvention att kriminaliserainnehav av narkotika finns det länder som luckrarupp sin policy genom att se mellan fingrarna med vissnarkotikahantering. Försök att sprida denna attityd hardock mött kraftigt motstånd. röstade sålunda en majoritet ned förslagmed denna innebörd.AlkoholNär det gäller alkohol har man i många endelvis annan inställning än i . Attityden till ungasmöjlighet att köpa alkohol är dock starkt restriktiv även iEG-länderna. Insikten om att alkoholen medför storaskador ökar i flera . T ex är den trafikdöd somorsakas av alkoholpåverkade ofta ett långt större problem itättbefolkade än i Sverige.Jämfört med har en restriktivhållning med lägre konsumtion och mindre alkoholskador.Målet är att ytterligare minska konsumtion ochalkoholrelaterade skador. har anslutit sig till WHOsmål att sänka alkoholkonsumtionen i landet med minst 25procent fram till år 2000.Ett svenskt medlemskap i kommer att påverkasvensk alkoholpolitik. Ett avsevärt högre alkoholpris iSverige än i de nordeuropeiska kan leda tillomfattande införsel för eget bruk, framför allt tillSydsverige. Å andra sidan, ett sänkt svenskt pris som skullemotverka import för eget bruk och medföra ökadeinhemska inköp. Ett problem för svensk alkoholpolitik vidmedlemskap är följaktligen hur man utan prispolitiken somett medel för att hålla nere alkoholkonsumtionen skalluppnå WHOs mål.Betydelsen av information som medel ökar radikalt närprisets roll minskar. Erfarenheter från modernopinionsbildning på andra områden, t ex anti-rökkampanjer bör utnyttjas. kommer också attbehöva satsa mer på preventiva åtgärder. För att motverkanyrekrytering till alkoholmissbruk bör kraftfulla åtgärdervidtas för att minska ungdomars efterfrågan. Skolan börutnyttjas på ett mer genomtänkt sätt förinformationsspridning och för att fånga upp ungdomar iriskzonen. Inom vård och omsorg skall resurser finnas förindividuella lösningar på missbruksproblem. Det behövs enmångfald av behandlingsformer. Den svenskaåldersgränsen för inköp på bibehålls.Idag finns anledning att tro att Systembolaget ABsdistributionsmonopol kan upprätthållas även sedan Sverigeblivit medlem av EG. Det för EG, och avgörande är att ett monopol, somSystembolaget , inte exploaterar sin monopolställningtill att diskriminera andra producenter ellerleverantörer. Sådant missbruk av Systembolaget ABsmonopolställning har aldrig varit ett motiv för dess inköps-och distributionspolitik och har heller aldrig använts i dettasyfte. I EG tillåts sträng nationell lagstiftning ''förskyddande av liv och hälsa'', ett lagrum som Sverigedessutom kan tillämpa.I medlemskapsförhandlingarna är ett prioriteratförhandlingsmål att nuvarande mål för skall gälla även sedan blivitmedlem.Medlemskapet ger ökade, om än självklartbegränsade, möjligheter att påverka alkoholpolitik ochattityder till alkohol i . Exempelvis har Sverigekommit föredömligt långt vad gäller tillgången tillalkoholfria alternativ.KonsumentfrågorNär man i EG 1985 beslutade om den inre marknadenkompletterades detta beslut med åtgärder för attstärka den enskilda konsumentens ställning.Konsumenten skall t ex kunna lita på att saluförda varorinte är hälsovådliga eller farliga. Det finns därförgemensamma och bindande minimiregler beträffandeinnehållet i livsmedel, kosmetika, förbud mot hormoneroch antibiotika i djurfoder samt regler för hygien vidmatberedning.Genom ett medlemskap kommer svenskakonsumenternas rättsskydd att stärkas. Det finns direktivom minimiregler för charterresor, om orimligakontraktsvillkor i konsumentavtal, om hemförsäljning ochom rätt till skadeersättning.Ett led i strävan att stärka konsumenternas ställning ärdet Konsumentråd som bildats. Det består avrepresentanter från nationella konsument-, äldre- ochhandikapporganisationer. Rådet samarbetar medKommissionen när bestämmelser för konsumentskyddutarbetas.Samtidigt som konsumenterna i EG i många stycken harett starkare skydd än i finns det områden där vi ifolkpartiet liberalerna inte anser förhållandena i många avEG-länderna vara tillfredsställande. Det gäller t exdjurhållningen, och efterlevnad och maximiregler förantibiotikainnehållet i djurfoder. Ett av de områden därSverige är föregångare är fodermedelslagen och lagen omallergimärkning. I finns tvingande regler förredovisning av allergiframkallande ämnen. Det är alltsåviktigt att strikt hålla på gemensamma regler för vilkaämnen som får användas och vilka som är förbjudna.Samtidigt som detta betonas får man å andra sidan integlömma att alla länder har sin nationella matkultur medspecialiteter som tillreds på speciella sätt ochmed speciella ingredienser som exempelvis surströmming.En gemensam ramlagstiftning får inte betyda attmyndigheterna söker förbjuda nationella eller etniskamattraditioner. Det krävs alltså tolerans och respekt förnationella kulturarv. Också i fortsättningen måste det varatillåtet med både röda korvar och !Folkpartiet liberalerna anser att redan nu bör bliobservatörer i det Konsumentråd som aktivt samverkarmed Kommissionen när nya regler och direktiv utarbetas.Det är där vi på ett tidigt stadium bör påverka och väckaförslag till förbättringar.RättssäkerhetGaranten för den enskilda medborgarens rättssäkerhet iEG-sammanhang är i . Denövervakar att medlemsländerna och Kommissionen följerde direktiv som ministerrådet beslutat om. Domstolen haravkunnat en rad uppmärksammade domar inte minst påjämställdhetens område och rörande skyddet för denpersonliga integriteten vid datorisering.Som medlemmar får vi alltså del av en mycket viktigförstärkning av den enskildes rättssäkerhet -- rätten att fåsin sak prövad enligt EG-rätt, och detta i sista hand i . Dessa rättigheter äger inte enskilda svenskaridag, t ex när det gäller avtalsområden som omfattas avkollektivavtal.I EG-förordningar och direktiv finns bestämmelser omtystnadsplikt, sekretess och olika typer av sanktioner somkan innebära inskränkningar i vad vi uppfattar som normalademokratiska rättigheter.I vissa fall är det tveksamt om praxisalltid stämmer väl överens med vad Europakonventionenföreskriver. Detta vill vi ändra på. liberalernakommer därför att arbeta för att EG som organisation skallansluta sig till om de mänskligarättigheterna.Svenska språketDet svenska språket skall vara ett av EGs officiellaspråk. Människor skall oavsett språkkunskaper kunna deltai politiken på Europanivå.OffentlighetsprincipenSverige kan som medlem behålla offentlighetsprincipenoch bör verka för att handlingar som EGsinstitutioner inhämtar och upprättar i samband medmyndighetsutövning, utformning av lagförslag m m ska varaoffentliga. Vi bör m a o eftersträva att de principer somgäller för allmänna handlingar i också bör gälla EGshandlingar.SammanfattningVi vill påverka omvärldens beslut i för oss viktiga frågorgenom att vara med där besluten förbereds och fattas.Vi vill att samarbetet ges en överstatlig form för attländerna genom ömsesidigt beroende skall komma alltnärmare varandra.Vi vill arbeta för jämställdhet mellan kvinnor och mänbåde i EGs politik och i EG-länderna.Vi vill värna och vidareutveckla de sociala rättigheteroch minimiregler som EG har.Vi vill att skall bidra med sina mångårigaerfarenheter av aktiv arbetsmarknadspolitik.Vi vill att svenska språket skall vara ett av EGs officiellaspråk.Vi vill att som medlem skall behållaoffentlighetsprincipen.Vi vill att EG som organisation ansluter sig tillEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna.Vi vill att och uppfyller WHOs målatt sänka alkoholkonsumtionen med framtill år 2000.Vi vill att nuvarande mål för och bibehålls även sedan blivit medlem.Vi har här lyft fram en rad angelägna krav som partietanser bör ges särskilt utrymme i förhandlingarna ommedlemskap i , vilka inleds i februari 1993.Samtidigt finns starka skäl att redan nu redovisa vilkapolitiska mål som liberalerna vill användamedlemskapet för att uppfylla, dvs ange frågor som Sverigesom medlem i EG bör placera högt på den gemensammadagordningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EG bördelta i de gemensamma studie- och utbytesprogrammen förungdomar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall anmäla som utgångspunkt attsubsidiaritetsprincipen bör gälla beträffande avvägningenmellan nationell nivå och EG-nivå inom socialpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EGdeltar i EG:s program för handikappade,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att sommedlem i EG driver tanken på aktiv arbetsmarknadspolitiksom ett instrument i kampen mot arbetslösheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att sommedlem i EG verkar för jämställdhet mellan män ochkvinnor i hela EG,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall anmäla som utgångspunkt attsubsidiaritetsprincipen bör gälla beträffande avvägningenmellan nationell nivå och EG-nivå inom familjepolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att sommedlem i EG verkar för en effektiv narkotikabekämpning,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EGskall verka för att samtliga medlemsländer lever upp tillFN:s narkotikakonvention och därmed kriminaliserarnarkotikainnehav,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för att landets höga krav inomdjurhållningen bibehålls,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör bliobservatör i ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att sommedlem i EG verkar för att EG som organisation anslutersig till om de mänskliga rättigheterna,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för att det svenska språket börvara ett av EG:s officiella språk,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för ett bibehålletdistributionsmonopol för Systembolaget,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för ett bibehålletimportmonopol för Vin och ,15.