mot · GG02Kr335 · 1993-01-26 00:00:00 — teknisk utrustning för tryckning och datautrustning.I har startat en tidskriftsverkstadi . Men då det rör sig om över 50 tidskrifter somskall samsas om produktionstider i en begränsad lokal ärmöjligheterna att utföra nödvändiga layout- ochbrytningsarbeten i samband med de återkommandeutgivningarna ganska små. Det finns också små möjligheterför att utföra det löpande basarbetet med direktinskrivningetc.För att förbättra situationen kan -- utöver att på olikasätt förbättra verksamheten på tidskriftsverkstaden --lösningar där del av stödet lämnas i form av utvecklingsstödövervägas. Detta är särskilt aktuellt för de tidskrifter somfinns ute i landet.Vi föreslår att anslaget till kulturtidskrifter höjs med 2miljoner kronor utöver regeringens förslag.FilmRiksdagen har fattat beslut om ett nytt filmavtalsamt stöd till filmkulturell verksamhet. Vi anser att det ärpositivt att samtliga parter kunnat vara med och teckna detnya avtalet. beklagar vi att fick väntaalltför länge på den utlovade propositionen, vilket orsakadestor oro bland t.ex. filmskapare.Vi hade förväntat oss att propositionen skulle innehållaen mer markerad viljeinriktning avseende filmens betydelseför hela landet, motsvarande de ambitioner som gäller förteater-, musik- och museiverksamheten.I vår motion betonade vi bl.a. den lokale biografägarensviktiga roll samt nödvändigheten av attvisarorganisationerna ges ett generöst stöd till sittutvecklingsarbete. För att privata och föreningsdrivnabiografer på små och medelstora orter skall kunnapresentera ett brett utbud av filmer måste de också -- ibetydligt större utsträckning än -- ha en bättre tillgångtill aktuella filmer som lockar en stor publik.I frågan om importverksamhet avkvalitetsfilm för vuxna beslutade i enlighet medregeringens förslag att denna verksamhet skall läggas ner.De flesta inom området hade förväntat sig ett motsattbeslut. I bl.a. en filmrecension några dagar senarenoterades att filmen hade kunnat visas i tack varedenna import, och att det var glädjande att riksdagenbeslutat att även fortsättningsvis skulle harätten att importera kvalitetsfilm.Vi föreslår att med ändring av sitt tidigarebeslut uttalar att import av film förvuxenpublik inte bör avvecklas.Kulturpolitiska utredningenRiksdagen beslutade om en kulturpolitiskutredning. I kulturutskottets betänkande framhölls att detvar nödvändigt att tog beslutet under det dåinnevarande riksdagsåret. Detta för att resultatet avutredningens arbete fullt ut skulle kunna påverka de beslutpå kulturområdet som i fråga om treårsbudgeten förperioden /97--1998/99 skall fattas våren 1996.Utskottets bedömning byggde på att utredningensresultat -- efter remissbehandling -- skulle kunna ligga tillgrund för bl.a. direktiv till myndigheterna införde fördjupade anslagsframställningar som skall avgespåföljande höst.Då det nu är sedan gjorde sinbeställning på en kulturpolitisk utredning varförväntningarna stora på vad som skulle presenteras ipropositionen. Kanske det därför var särskilt förvånandeatt det i propositionen endast anförs att utredningen ''avsestillsättas ''. Och tidsschemat skall tydligen, trotsatt beslut ännu inte effektuerats, vara detplanerade.I vår motion under allmänna motionstiden 1992framförde vi flera långsiktigt syftande förslag.En förstautgångspunkt för den framtida kulturpolitiken bör vara attden metodiskt skall främja ett ökat samspel mellan olikakulturverksamheter i landet -- ett i verklig mening nationelltkulturliv förutsätter dynamik, rörlighet ocherfarenhetsutbyte mellan olika konst- ochkulturområden.En central statlig uppgift för nittiotaletskulturpolitik är att gynna uppkomsten av fler kulturellacentra utanför samt att ge nationella uppdrag tillinstitutioner ute i landet.En nationell kulturfond förkulturbyggnader och kulturturism bör bildas.Vi föreslår att dessa förslag behandlas av denkulturpolitiska utredningen.Andra utredningar och översyner i budgetpropositionen 1. En utredningsman skall få uppdraget att göra enanalys av ansvarsfördelningen mellan ochlänsteatrarna.2. Vid sidan av den planerade kulturpolitiskautredningen skall göras en översyn av mål- ochstrukturfrågor inom det statliga och statsunderstöddamuseiväsendet. Med hänvisning till Riksutställningarsfunktion och ställning i museiväsendet föreslås att även denverksamheten bör omfattas av översynen.3. Genomgripande analys av hur den regionalamusikverksamheten fungerar. I utvärderingen bör ävenSvenska rikskonserters relationer till länsmusiken belysas.4. Ytterligare analys av fonogramstödet.5. Utvärdering av prispressen på litteraturstödda titlar.6. förslag att överta handläggningen avstödet till icke-statliga kulturlokaler bör beaktas i sambandmed beredningen av betänkandet ''-- uppgifteroch verksamhet''.7. Utredningen om den framtida verksamheten ochorganisationen vid Dialekt- och ortsnamnsarkiven samtSvenskt visarkiv.8. förväntas utvärdera de särskildautvecklingsinsatserna som gjorts på skolområdet.9. Inom departementet, i samarbete med bl.a.Kulturrådet, pågår arbetet med att analyserakonsekvenserna av ett EG-medlemskap.Det är utmärkt att så många frågor inom kulturensområde blir belysta.Vi står på tröskeln till en ny tidsålder. Denkulturpolitiska utredningen måste arbeta i perspektivet avatt förslagen skall vara användbara i ett nytt århundrade,men också i en ny politisk verklighet.Den ökande internationaliseringen och förändringarna iEuropa kommer att i än högre grad påverka kulturlivet iSverige. Öppenhet mot omvärlden är en livsnödvändighetför svenska konstnärer och kulturinstitutioner liksom försvenska folket.Våra förslag:Vi föreslår att museifrågorna behandlas ien parlamentariskt sammansatt utredning. Vi föreslår ocksåatt utredningens förslag förs vidare till en slutligsammanvägning i den kulturpolitiska utredningen.I förraårets motion föreslog vi att man bör utreda vilkamöjligheter som finns för och Historiskamuseet att i samverkan ta ett gemensamt ansvar för attspegla den svenska historien. Vi föreslår att utredningen ommuseifrågorna även utreder denna fråga. Vi föreslår ocksåatt utredningen behandlar förslaget omsamverkansmuseer.Vi föreslår att frågorna omRiksteatern och länsteatrarna behandlas i enparlamentariskt sammansatt utredning. De fria gruppernasroll bör också prövas i detta sammanhang. I utredningensarbete bör barn- och ungdomsteatern särskilt beaktas. Viföreslår dessutom att utredningens förslag förs vidare till enslutlig sammanvägning i den kulturpolitiska utredningen.Vi föreslår att den kulturpolitiska utredningen behandlarresultatet av arbetet med att analysera konsekvenserna avett eventuellt medlemskap i att frågan om industrimiljöer och industriminnenskall bli föremål för en parlamentarisk utredning. Vibiträder förslaget om utredning. Vi föreslår även här attresultatet av denna utredning förs vidare till denkulturpolitiska utredningen.Våra åsikter ibiblioteksfrågan redovisas i särskild motion. Ipropositionen anförs angående bibliotekslag att enfördjupad prövning kan göras inom ramen för denkulturpolitiska utredningen. Vi anser att frågan skallbehandlas med förtur och föreslår att en friståendeparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att preciseramålen för en nationell bibliotekspolitik.1974 års kulturpolitiska målHuvuduppgiften för utredningen är att utvärdera i vadmån kulturpolitiska mål uppfyllts.Vi vill inför utredningens kommande arbete särskiltbetona övergripande mål -- kulturell jämlikhet. Kulturpolitiken är ett led i statens samlade politiskainsatser. De mål som styr arbetet med att förändrasamhället måste även gälla kulturpolitiken som därmed fårses som ett av flera instrument för att skapa ett samhällesom präglas av jämlikhet och som ger människornamöjlighet till ett rikare liv. Kulturell jämlikhet är likaangelägen som ekonomisk och social jämlikhet. Detmateriella välståndet är en nödvändig förutsättning förmänniskors frigörelse från tvång, otrygghet och bekymmer.Det är också en grund för människors möjligheter att ta tillvara sina inneboende möjligheter. Möjligheterna tillkulturella upplevelser följer dock inte automatiskt medökat materiellt välstånd. På samma sätt som det krävsmålmedvetna insatser för att skapa social och ekonomiskutjämning krävs det målmedvetna insatser för attdemokratisera kulturlivet.Olika undersökningar, bl.a. ''Att vidgadeltagandet i kulturlivet'' visar att mycket återstår att göra.Genom att granska vad som varit bra, och vad som varitmindre bra, i den förda politiken kan de framtida beslutenpåverkas på ett positivt sätt.Kulturpolitiken måste spela en mer offensiv ochaktiverande roll. Den måste utveckla ett kulturliv med enbred folklig förankring och därmed bli en naturlig del i flermänniskors liv.Behovet av ett ökat kulturutbud inom vården,äldreomsorgen och vid fängelserna bör uppmärksammas.Utredningen bör särskilt granska hur mål haruppfyllts vad gäller barn och ungdomar. Våra förslag på detområdet finns redovisade dels i denna motion, dels i ensärskild motion.Samtidigt vill vi betona att aktivare insatser för ett vidgatdeltagande inte står i motsatsställning till andra mål förkulturpolitiken, men frågan måste ges en hög prioritet i alltkulturpolitiskt arbete.Vi föreslår att den kulturpolitiska utredningen i sinutvärdering av mål särskilt beaktar målet omkulturell jämlikhet.Att vidga deltagandetDen förda kulturpolitiken har -- också på detta område --varit framgångsrik. Mycket har förändrats. Genom t.ex.uppbyggnaden av länsinstitutionerna är kulturen nutillgänglig i hela landet. Många projekt med uppsökandeverksamhet har genomförts. Institutionerna har gjortansträngningar för att nya grupper skall finna det naturligtatt söka sig till dem.Samtidigt visar utredningsarbete att t.ex.teater- och museibesök fortfarande i stor utsträckning ärberoende av social bakgrund och skillnader i utbildning.Samhällets kulturpolitiska insatser finansieras ihuvudsak genom skatter. Större delen av skatteintäkternakommer från de stora grupperna av löntagare. Samtidigtstår dessa till stor del utanför det som blir resultatet avkulturpolitiken. Klyftorna mellan dem som regelbundetdeltar i kulturlivet och dem som sällan eller aldrig gör det ärtyvärr alltför stora.Många ovana besökare känner sig främmande påkulturinstitutionerna. De upplever ett psykologisktmotstånd som leder till att besök inte blir av. Bl.a. detarbete i form av information, publikpedagogisk verksamhetoch ombudsutbildning som Skådebanan utför fyller enviktig funktion.Drygt 2 miljoner svenskar läser aldrig eller ytterst sällanen bok. Omkring tre fjärdedelar av LO:s medlemmar lånarså gott som aldrig böcker på kommunens bibliotek.Däremot har utlåningen vid arbetsplatsbiblioteken varitomfattande.Amatörverksamheten är i sig en oerhört viktig del av ettlands kultur. Men det finns också mycket som tyder på attett eget konstnärligt utövande på fritid är en startpunkt ochen inspiration för ett vidare kulturintresse.Studieförbunden spelar en stor roll för amatörkulturen.Det är därför mycket oroande att både staten ochkommunerna drastiskt har minskat anslagen tillstudieförbunden.Dessutom visar att somantalet teaterbesökare generellt sett något minskat harstudieförbundens teaterverksamhet ökat sin årliga publikfrån cirka 550 000 till 1,2 miljoner besökare . 1,2miljoner besök kan jämföras med de statliga ochstatsunderstödda teaterinstitutionernas sammanlagdapubliksiffra på 2,5 miljoner.Ett stort engagemang i kulturfrågorna har Folkets Husoch Folkets Park, Våra Gårdar och som bedriver en aktiv kulturverksamhet.Dessa har dock -- i likhet med andra verksamheter inomkulturens område -- problem med att anslag endast beviljasför ett budgetår i taget vilket innebär att en långsiktigbindande planering inte kan genomföras. Detta skaparsvårigheter bl.a. i relationerna med de professionellakonstnärerna och artisterna. Verksamheten präglas i allt förhög grad av ekonomisk osäkerhet. En övergång till entreårsram för anslagen bör prövas.Vi föreslår att anslaget till de samlingslokalägandeorganisationernas kulturverksamhet ökas med 1 miljonerkronor.Kulturrådet har i sin utmärkta och omfattande utredning''Att vidga deltagandet i kulturlivet'' kartlagt områdenainom kulturen. Förslagen är många och det är positivt att deflesta remissinstanserna uttrycker en så tydlig vilja tillförnyelse.Vi förutsätter att den kommande kulturpolitiskautredningen behandlar dessa frågeställningar med särskilduppmärksamhet.Några positiva exempel på annorlunda former för att nånya grupper:Spektakeltruppen, , som i enintervju säger: ''har innetorg, caféer,musikrum, aulor, filmsalar och regementen förvandlats tilltillfälliga teaterscener. Landet är fullt av lokaler attupptäcka. Varje stad, varje ort har dessutom visat sig haännu en publik att erövra'',som genom sinaföreställningar under fanns mitt ifolkhavet,-- ett privatinitiativ -- som med idén att i första hand spela opera påplatser där det normalt inte spelas vare sig teater elleropera -- men där folk finns spelat i partihallar igryningen, på varuhus, i , på ,på Centralbadet, på mitt i rusningstrafikenm.fl. platser.Kultur i arbetslivetIbland möter man dem som efterlyser fler röster idebatten och tycker att det är ett tecken på ointresse att maninte tar ett ''ansvar'' för vad som händer i tiden och iomvärlden.Det kan vara så att det är först när man är van attreflektera över sitt och medmänniskornas liv med hjälp avlitteratur, teater och konst som man själv kan formulera defrågor om tillvaron som föder engagemang för vad somhänder utanför den egna kretsen.Erfarenheten visar att tidigare insatser inom ramen förkultur i arbetslivet resulterat i positiva effekter.Lågutbildade människor har fått självförtroende genom attsjälva ta del i någon skapande verksamhet. Möten medprofessionella kulturarbetare har vidgat perspektiven.Verksamheten bygger på gemenskapen påarbetsplatserna och påverkan från arbetskamraterna. Föratt få en bra lokal förankring har de fackligaorganisationerna valt en modell med verksamhet ochombud inom flera olika kulturinriktningar så t.ex. har manbok-, konst-, musik- eller teaterombud. Utbildningen avkulturombuden har bedömts som mycket viktig liksom attanlita professionella kulturarbetare.Det finns flera fördelar med arbetsplatserna somutgångspunkt för kulturaktiviteter. Många har långaresvägar till jobbet och bor långt från de traditionellakulturlokalerna. Skiftarbetare har ofta ingen möjlighet attdelta i kulturlivet.Om man är ovan vid olika kulturformer erbjuderarbetsplatsen ofta en bra naturlig första bekantskap. Dockär det svårt att i någon större omfattning arrangera t.ex.teater- eller musikföreställningar på arbetsplatserna. I defall där man gör detta är det angeläget att upprätthålla enhög kvalitet på den professionella kulturen och varauppmärksam på att man inte av kostnadsskäl satsar enbartpå amatörutbud. Dessutom ger besöken för deprofessionella medverkanden impulser till förnyelse genomkontakten med olika arbetsmiljöer.För bokutlåning och utställningar av olika slag passardäremot arbetsplatserna utmärkt liksom för besök avförfattare och konstnärer. Kommunens museer kan ställa utnågot enstaka föremål och utlova gratis entré till besökarefrån den aktuella arbetsplatsen.En del arbetsplatser har fritidsanläggningar. De skullekunna öppnas för kulturen på ett annat sätt än i dag.Kulturen är också ''friskvård''. Vid många arbetsplatserfinns fotoklubbar, sångkörer, konstföreningar m.m. De harofta dålig ekonomi och behöver stöd.Kulturombuden skall arbeta för att ge förutsättningarför skapande verksamhet samt arbeta för att kulturenkommer till arbetsplatsen. Man kan organisera besök påteaterföreställningar och konserter eller sälja biljetter. Mankan värva deltagare till studiecirklar ochamatörverksamhet. i samarbete med symfoniorkestergenomfört ett musikprojekt i norra . Enprojektledare rekryterade 20--25 arbetsplatsombud somfick extra stimulans genom att bl.a. vara med när orkesternrepeterade och då också träffa enskildaorkestermedlemmar. Genom ombuden förmedladesbiljetter till konserterna till ett reducerat pris. Erbjudandetutnyttjades i så hög grad att antalet besökare tillkonserterna ökade med i snitt 70 personer per konsert.Dessa 70 personer hade tidigare aldrig, eller mycket sällan,besökt en konsert. Verksamheten utökades senare till attäven omfatta visaftnar, jazz m.m.Intressant är också LO-satsningen på folkmusik. Förrasommaren anordnade man enspelmansstämma och årets stämma kommer att hållas iBollnäs. Motiveringen till satsningen är att folkmusiken haren berättigad plats i arbetet för att sprida kultur påarbetsplatserna och att medlemmar som spelar folkmusikskall ges tillfälle att träffas och spela tillsammans.Särskilt viktig är verksamheten medarbetsplatsbibliotek. fattade riksdagenbeslut om en rejäl satsning för att få igångarbetsplatsbibliotek via de kommunala började verksamheten avvecklas i snabbtakt.Det senaste året har 140 arbetsplatsbibliotek försvunnit.Beklagligt är att man i de kommuner där man lagt nerarbetsplatsbiblioteken inte har valt att komma in medförnyad ansökan om bidrag till arbetsplatsbibliotek.Samtidigt minskar antalet kommuner som efterfrågarbidraget för att starta nya arbetsplatsbibliotek, till störstadelen beroende på den försämrade ekonomin ikommunerna och därmed en minskad vilja att starta nyverksamhet.Utvecklingen är dock mycket olika i kommunerna. Inågra kommuner inte bara behåller man dearbetsplatsbibliotek som finns . Man strävar också efteratt komma ut till fler arbetsplatser. I andra kommuner ärdet anslagen till arbetsplatsbiblioteken som först skärs nernär man måste pruta i den kommunala budgeten.Huvudanslaget för Kultur i arbetslivet har varitför litet. För detta verksamhetsår fanns ansökningar ombidrag till ett belopp om . Anslaget tillprojekt är . I propositionen föreslåsoförändrat anslag.Under 1991 fick bl.a. TCO anslag för uppsökandeverksamhet med musik i arbetslivet och för uruppförandetav en rockopera. Därutöver fick organisationen anslag förutbildning av kulturombud. Anslag fick också LO-projekten ''Kvinnor och bröd'' (Livsmedelsarbetarna) samt''Boken i skogen'' (Skogsarbetarna).Under 1992 fördelades anslag till teaterprojekt förarbetslösa ungdomar, Konst i arbetsmiljö -- föreläsningaroch konstträffar, dokumentation av arbetshistoria i Åre,teaterprojekt om arbetsliv och samhällsfrågor, aktivtkulturarbete bland medlemmar inom Stockholmslokaltrafik, projekt för barnskötare på tematsamhällsproblem, mobbning och rasism, m.fl.I propositionen föreslås att av anslagettill arbetsplatsbibliotek, totalt , skallföras över till anslagsposten till Statens kulturrådsdisposition för utvecklingsverksamhet samt att 600 000kronor skall föras över till anslagsposten Kultur iarbetslivet. Vi föreslår att medlen fördelas så att 1,5miljoner kronor -- utöver regeringens föreslagna 600 000kronor -- förs till anslagsposten Kultur i arbetslivet och att1,förs till ny anslagspostVerksamhetsutveckling inom folkbiblioteksområdet.Anslaget till Kultur i arbetslivet skall användas tillprojektverksamhet samt ge möjlighet för de fackligaorganisationerna att själva starta arbetsplatsbibliotek.Från anslaget till Verksamhetsutveckling inomfolkbiblioteksområdet skall även kunna utgå bidrag till dekommuner som vill starta eller utveckla bibliotek påarbetsplatser.Konst där vi borBildkonstens närvaro är inte alltid självklar sett frångeografiska och/eller sociala utgångspunkter. Det saknaskonst i många offentliga miljöer och i bostadsområden. Detfinns få konsthallar och därmed möjligheter att seutställningar och möta konstnärer.Projektet där vi bor genomfördes med hjälp avtjugo konstnärer i olika delar av landet som informeradekommuner, bostadsföretag och byggare om möjligheternaatt utnyttja bostadslåneregel för konstnärligutsmyckning och gestaltning vid ny- och ombyggnation avflerfamiljshus. Genom projektet har en radbostadsområden över hela landet försetts med konst. Enpositiv bieffekt har varit den omfattande konstpedagogiksom informatörerna kunnat bedriva bland beslutsfattareoch byggherrar och där värdet av konstnärliga inslag iboendemiljön framhållits.Inom Konst där vi bor-projektet har också initierats enutvecklingsdel för att finna nya former för konsten, nyamaterial och nya finansieringsmöjligheter.För konstnärer har det inneburit att nära 700 nyaarbetstillfällen skapades på en för konstnärerna nyarbetsmarknad genom att byggbranschen kunde söka och fåbidrag för lån i en omfattning på närmare 100 miljonerkronor.Projektet är starkt kopplat till anslaget för konstnärligutsmyckning i bostadsområden. I förra åretsbudgetproposition avvecklade kulturministern bådaanslagen.Vi föreslår i motionen dels att anslåstill en bidragsram för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden, dels att anslås till enfortsättning av projektet där vi bor.KonstbildningsverksamhetVi behöver konsten. Människor har sedan urminnestider på olika sätt gestaltat sin omgivning. Om vi ser ossomkring ser vi resultatet av kreativa människors önskan attstimulera vår miljö, såväl i hemmet som i den offentligamiljön. Tänk tanken att konsten inte fanns. Vad skulle vi dåse omkring oss?Överallt i det moderna samhället möter vi bilder och detkan ibland vara svårt att urskilja det verkligt angelägna.Konsten har ett eget språk som vi måste lära oss att blidelaktiga i. Här har den konstfrämjande verksamheten enunik roll. Det gäller att verka för ett ökat intresse ochförståelse för bildkonsten. Det gäller också att görabildkonsten tillgänglig för så många som möjligt.Vi har i vårt land en lång tradition också inom detkonstbildande området. Genom folkrörelseanknutnaorganisationer har konstbildningen fått bredd och spridningi landet. Denna verksamhet bör vi slå vakt om.Det är av stor betydelse att den konstbildandeverksamheten finns kvar och att den kan vidareutvecklas.Det är vår bestämda mening att medel till konstfrämjandeverksamhet skall fördelas till de organisationer -- nya ochgamla -- som vill föra den konstbildande traditionen vidare.Vi föreslår att anslås till Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet ny anslagspostFör konstbildning och organisationer inom bild- ochformkonstområdet. Vi föreslår dessutom att till denna nyaanslagspost överföres de medel som finns påanslagsposten 2.11. Organisationer inom bild- ochformkonstområdet.AmatörkulturenSång-, musik- och teatergrupper bildar runt landet ettkulturellt nätverk som är väsentligt för människorsmöjligheter att delta i kulturellt skapande. Den egnaskapande verksamheten är en viktig inkörsport till ett vidgatdeltagande i kulturlivet. Amatörkulturens utövare utgör entrogen och stor publik vid teaterföreställningar, konserteroch andra kulturevenemang.Omkring 500 000 personer sjunger regelbundet i kör.Orkestrar och amatörmusikgrupper samlar 300 000deltagare. Folkdans, balett och modern dans har omkring400 000 aktiva utövare.I amatörteatern deltar ca 350 000 personer . Denverksamhet som finns på vissa håll i landet med ettsamarbete mellan teatrar med professionella teaterarbetareoch amatörer borde utvecklas. Regionala centra föramatörer med grundläggande teknisk utrustning, scenografioch klädförråd skulle innebära oanadeutvecklingsmöjligheter för amatörteaterverksamheten. Desmå teatergrupperna ute i regionen skulle från dessa centrakunna hyra de extra resurser de själva inte kan förfoga över.Vi föreslår att tilldelas utöverregeringens förslag till amatörteaterverksamheten.CentrumbildningarCentrumbildningarna har en viktig funktion att fylla förden icke institutionsbundna kulturverksamheten. Tiocentrumbildningar erhåller årliga verksamhetsbidrag. Ibeaktande av den svaga ekonomiska situationcentrumbildningarna befinner sig i föreslår vi att anslagetökas med 500 000 kronor.Barn och ungdomI vår motion Barn och ungdomars rätt till kultur föreslårvi riktade åtgärder till detta område. Utöver 6 miljonerkronor till Kultur i skolan föreslår vi tillRikskonserter samt till fria grupperutöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1.