mot · GG02T561 · 1993-01-26 00:00:00 — SammanfattningBottniabanan är en betydelsefull systemkompletteringav det svenska och nordiska järnvägsnätet. Den innebärbåde en förlängning av Ostkustbanan från tillUmeå/och en samspelslänk med stambanan.Genom tvärbanorna och i synnerhet kanBottniabanan och stambanan komplettera varandra.Bottniabanan har också planerats för framtida förlängningnorrut.Bottniabanan är ett järnvägsprojekt som innebär enförlängning av Ostkustbanan från tillUmeå/och med framtida förlängning norrut.Bottniabanan...--stärker det för landet betydelsefulla, exportintensivanäringslivet längs ,--skapar förbättrad kapacitet för godstransporter ochförbättrad tillgänglighet till de stora industrierna vidkusten,--minskar störningskänsligheten för transporter genomsamspel med stambanan,--ökar samspelet mellan arbetsmarknaderna i regionen,vilket både ger effektivt resursutnyttjande och underlättarrekrytering,--ökar tillgängligheten till högre utbildning ochforskning, vilket stärker kompetensförsörjningen, särskiltav industriorterna,--ökar tillgången till ett brett utbud av kultur och övrigafritidsaktiviteter,--är sammantaget klart samhällsekonomiskt lönsamenligt beräkningar,--har i det längre perspektivet ytterligaresamhällsekonomiska potentialer genom att den blir enväsentlig länk med och nordvästra ,särskilt för godstrafik, men även för persontrafik.Exportintensivt näringslivNorra har hög exportintensitet.Nettoexportvärdet per anställd är högre änriksgenomsnittet. Skogsindustrin är starkt bidragande, med20 à i nettoexportvärde. Den bidrartill exempel med mer än tiofaldigt större nettoexportvärdeän tjänsteexporten. Den bygger på en successivt förnybarresurs och bildar i sig ett system från avverkning till fabrikoch vidare till kund. Detta kräver ett effektivttransportsystem. Även gruvindustri, förädling till järn ochstål samt verkstadsindustri bidrar med storanettoexportvärden, närmare 20 miljarder per år.Elektricitet nettoexporteras till övriga för nära 10miljarder . bidrar dessutom medturistiska värden både för besökare från övriga ochfrån andra länder.Förädlingsvärden per industrianställd i norra ärjämförelsevis mycket höga. Hela 13 Norrlandskommunerligger bland de 50 kommuner som har högst förädlingsvärdeper industrianställd! Den storstad som ligger bäst till,, ligger på 52:a plats (SCB 1989, SNI 2+3). Dessaförädlingsvärden och exportvärden visar således attlandsdelen är av stor betydelse för hela landets ekonomi.För att vidmakthålla denna betydelse är en godinfrastruktur nödvändig.Infrastrukturen i norra står sammantaget förhöga värden. Bostäder, arbetplatser, servicefunktioner,vägar, järnvägar, hamnar, flygplatser, vatten- ochavloppssystem etc har ett värde på i storleksordningen per person.Transportinfrastrukturen har dock fortfarandesystembrister, varav avsaknaden av Bottniabanan är särskiltpåtaglig. Bottniabanan skulle kosta endast ca 20 000 à per boende att åtgärda på sträckan --Umeå.Norra får utan denna strategiska investering ettallvarligt handikapp jämfört med övriga samtidigtsom utvecklingen av övriga också hämmas om detexportintensiva norra inte får en konkurrenskraftiginfrastrukturutveckling. Med bättre kvalitet förgodstransporter och bättre personresestandard längsNorrlandskusten skulle konkurrenskraften öka ytterligareför industrin, man skulle få förbättrad tillgänglighet tillhögre studier och forskning och obalanserna skulle minskamellan de olika arbetsmarknaderna, till nytta inte bara förnorra utan för som helhet. Utvecklingen iEuropa medför att dessa aspekter blir allt centralare då engod infrastruktur är ett av de viktigaste instrumenten för attskapa god konkurrenskraft för alla delar av Sverige.Bottniabanan -- en systemkompletteringJärnvägsstandarden längs ärotillräcklig. Kurvrätningar krävs på Ostkustbanan upp tillSundsvall och i synnerhet på ----. Dessutom saknas kustjärnväg heltfrån i vidare norrut. Dessa systembristermedför kapacitetsproblem och otillfredsställandetransportkvalitet på stambanan mellan och ,som dessutom är ovanligt krokig och backig. Dessutom nåsinte betydelsefulla industrier längs kusten med järnväg.Buss och bil ger vidare inte tillräckligt korta restider fördaglig pendling, för arbete eller studier, inbördes mellan destörre kommunerna. Även tjänsteresorna hämmas av långarestider, men också av älgfara samt snörök vintertid.Bottniabanan från till skulle eliminerade rådande kapacitetsproblemen för godstrafiken och skulledessutom reducera sårbarheten, eftersom Bottniabananoch stambanan kompletterar varandra. Bottniabanan skulleockså ge tillgänglighet till de stora industrierna längskusten, där bland annat största massa- ochpapperskombinat, , ligger. Inlandets skogsbrukskulle erhålla bättre avsättningsmöjligheter eftersomBottniabanan skulle ge ytterligare direkta anknytningar tillindustrin och effektivisera transporterna. Genom dekortare transporttiderna förbättras vidare möjligheterna attflytta över godstrafik från landsväg (E4) till järnväg.Dessutom skapas förbättrade förutsättningar för smidig,säker och miljövänlig persontrafik mellan de storakuststäderna, vilket möjliggör effektiva tjänsteresor,obalansutjämnande arbetspendling samt resor till och frånhögre utbildning och forskning.Kapacitetsproblemen på stambanan kräver ytterligareett spår. Detta spår blir billigare och ger betydligt störresamhällsvinster om det läggs som en Bottniabana längskusten. kalkyler visar, tvärtemot mångasfördomar, att persontrafiken på Bottniabanan ger mycketstora samhällsekonomiska vinster. Persontrafikvinsternager ensamt samhällsekonomisk lönsamhet för projektet.Även godstrafiken ger betydelsefulla vinster. Metodiken föratt beräkna dessa vinster är, enligt , ännu baradelvis utvecklad och avspeglar inte godstransporternas storabetydelse för näringslivet och samhällsekonomin. Ettrelevant beaktande av godstrafiken torde ge ytterligaresamhällsekonomisk förstärkning av argumenten.Uppgradering av Ostkustbanan söder om nu i långt gångna förhandlingar mellan staten,kommunerna och länsmyndigheterna. Denna uppgraderingär också klart samhällsekonomiskt lönsam och projektenOstkustbanan-Bottniabanan är inbördes förstärkande.Stambanan norr om /mot ochLuleå har bättre standard än söder om , medanHaparandabanan från via till Haparandahar låg standard. Kapacitetsproblemen --ärsåledes inte akuta, men persontrafikunderlaget förNorrbottniabanan, en framtida förlängd Bottniabana längskusten --------ärfaktiskt lika stort som från och söderut. Universiteteti och Tekniska högskolan i blirdagspendlingstillgängliga för mer än dubbelt så många somi dag. Det finns också längs denna sträcka relativt många,för landet betydelsefulla industrier. Man behöver därför iplaneringen hålla öppet för en förlängning av Bottniabananfrån och norrut.Utvecklingen i stärker ytterligare argumentenför Bottniabanan (vilket inte räknats med i desamhällsekonomiska kalkylerna). Järnvägs- ochväginfrastrukturen genom och torde iframtiden komma att bli betydelsefull för utvecklingen inordvästra . Industrin i , liksom i Finlandoch i , torde också med förbättradtransportinfrastruktur få viktiga roller i samband medutvecklingen av den ryska ekonomin. är inte alltidlängst bort och inte heller norra . Det gäller därföratt konstruktivt ta tillvara de lägesfördelar vi har, när vi nuligger närmast marknader som inom de närmastedecennierna kommer att utvecklas avsevärt.Sammanlänkningar är nu på gång mellan de finska ochryska järnvägssystemen, även i nordliga lägen. ViaKostamus och har tidigare funnits sammankoppladebanor. 1994 sammanbyggs åter Kostamusbanan medOktoberjärnvägen i höjd med , vilketinnebär att man smidigt når både ryska norra delaroch Archangelskområdet. Planer finns att också byggasamman Sallabanan med Oktoberbanan vid Kandalaksja.Härigenom kommer och Archangelskområdetsamt ryska att få gena kopplingar in i det finska ochsvenska järnvägssystemet, vilket kommer att geförutsättningar för svensk, finsk och norsk industri att bidratill förädling av rysk råvara, i form av mineraler, malmeroch skog. Förutsättningar skapas också för export avindustriell utrustning, know-how och konsumtionsvarorinom ett brett perspektiv. För en sådan utveckling är,förutom Bottniabanan, även Haparandabanan en viktigmen otillräcklig länk. Utvecklingen avHaparandabanan behöver därför sättas in i ett vidarenordeuropeiskt perspektiv.Samspel mellan regionerBottniabanan skapar starkt förbättrade möjligheter församspel mellan kommunerna längs ochman uppnår på detta sätt inbördes överlappande,sammanverkande regioner. Den med dagspendlingtillgängliga arbetsmarknaden ökar ofta till mer än detdubbla. För blir med Bottniabanan utöver de30 000 arbetsplatserna i den egna kommunen omkring 70000 ytterligare arbetsplatser tillgängliga via dagspendling iUmeå och genom att viaBottniabanan i realiteten blir en del av en samverkandearbetsmarknadsregion med sammanlagt ca 200 000invånare. Detta ger dramatiskt förbättrade förutsättningarför den dagspendlingsmässigt isoleradearbetsmarknaden i . Även övriga kommunerlängs Bottniabanan blir delar av arbetsmarknadsregioner påca 200 000 invånare och dessa regioner blir dessutominbördes överlappande, vilket starkt reducerar rådandeobalanser och dessutom skapar betydligt bättreförutsättningar för rekrytering och kompetensförsörjningtill både privat näringsliv och offentlig sektor.Umeå Universitet nås på ca trekvart vartill kommer engångtid på 5 à i . i ,som är en strategisk arbetsplats, och dessutom står förspecialistsjukvård för hela , nås från Övik också påtrekvart plus 2 à gångtid. och nårsmidigt och /. Den utvidgadeSundsvallsregionen blir över 200 000 invånare i storlek närman också räknar in ostkustbanekommunerna Hudiksvalloch . Högskoleenheterna i ochSundsvall får förbättrade möjligheter att betjäna sittomland och därmed även för önskvärd vidareutveckling.Östersund, och får med Bottniabanan ochOstkustbanan avsevärt förbättrad tillgänglighet tillmarknader och utbud längs Norrlandskusten.Bottniabanan ger sålunda möjligheter till störresamverkande regioner, utan att man behöver övergebefintlig infrastruktur och flytta människor ochverksamheter till redan stora stadsregioner. Detta innebärmycket stora samhällsekonomiska vinster och innebärockså att man skonar redan stora stadsregioner frånöverhettning, trängselproblem, svårhanterbaramiljöproblem och sociala problem.Olika infrastrukturprojekt ses ibland som enbartinbördes konkurrerande. I realiteten är de olikatransportinfrastrukturerna ofta inbördes stödjande.Smidiga kopplingar järnväg--hamn ger förbättrademöjligheter för näringslivets godstransporter. Väg ochjärnväg kan samspela bland annat via combiterminaler, somger möjlighet att nyttja lastbilens yttäckande egenskaperoch järnvägens transportekonomiska och miljömässigafördelar på längre sträckor. Samordningsbehov ochsamordningsmöjligheter finns också för persontrafiken.Effektiva resecentra, med för regionerna viktiga funktioneroch arbetsplatser med smidig sammankoppling mellantransportsystemen, ger avsevärt högre resestandard ochdessutom förbättrad regional funktion. Viktiga start- ochmålpunkter inom från resecentrum behöver smidigtkunna nås med gång och cykel. Resecentrum behöverdessutom smidigt kunna nås med buss och bil för resavståndöver 1 à 2 km.Flyg och tåg behöver på också ta tillvarasamordningsmöjligheterna. Med framtida höghastighetstågkommer järnvägstrafiken att ta över stora delar avflygmarknaden inom landet, medan flyget kommer att bliallt mer betydelsefullt på de längre avstånden inom landetoch till/från utlandet.Sverige -- ett samverkande systemOlika regioner och olika kommuner har till stor del olikaroller. Vissa kommuner är exportintensiva. Andra harsärskilt framträdande roller för högre utbildning, forskningoch specialistsjukvård. Ytterligare andra har militärutbildning. Många kommuner i periferin har dessutom storbetydelse för råvaruutvinning, för elkraft och för rekreationoch turism.I ett framtidsperspektiv är det därför betydelsefullt attlandet ses som ett samverkande system. Bådestorstadsregioner och regioner i övriga delar av landetbehöver ges möjlighet att fungera på ett tillfredsställandesätt och härigenom att uppfylla sina viktiga roller i systemetSverige. En viktig förutsättning för god funktion äreffektiva transportsystem.Bottniabanan är en för väsentligsystemutveckling. Den bidrar till långsiktigt godkonkurrenskraft i den exportintensiva industrin. Den bidrarockså till att arbetskraften i olika kommuner kan nyttjaseffektivt och till att man klarar den långsiktigakompetensförsörjningen.Investeringskostnaden på ca för delen frånUmeå till plus ca 3 miljarder för ÅdalsbanedelenNyland--återbetalas till nästan det dubbla medsamhällsekonomiska vinster. Bottniabanan behövs intebara för norra . Den behövs också för att klaralandets långsiktiga handelsbalans och för att klara en godmiljö för storstadsregionerna.Effektivare resursutnyttjande även på kortare siktAv ovanstående redovisning framgår att Bottniabananger effektivt resursutnyttjande på både kort och lång siktgenom effektivitetsvinster för näringsliv, arbetsmarknader,utbildningssystem etc.Eftersom järnvägsinvesteringar, liksomväginvesteringar, i mycket begränsad omfattning påverkarhandelsbalansen är dessa investeringar mycket lämpligaunder en lågkonjunktur. Härvid kan nyttjas resurser somannars inte kommer till nytta. Anläggningsarbetskraft,anläggningsmaskiner, krossanläggningar inklusivearbetskraft, slipersfabriker och rälsvalsverk inklusivearbetskraft etc kan sålunda avsevärt mernyttjas.För att uppnå detta är det betydelsefullt:--att få till stånd förprojektering av Ådalsbananoch Bottniabanan för ,--att få till stånd framtidsinriktade investeringarpå , elektrifiering av Mellanselsspåret,triangelspår i och ny bana mellan Örnsköldsvikoch ,--att därefter den från etapputbyggnadssynpunktstrategiska delsträckan --Övik blir byggd,--att den avslutande deletappen upp till byggs föratt få fram den avgörande samhällsekonomiskalönsamheten,--att slutlig standardhöjning utförs längs Ådalsbanan.Efter att förprojektering av ochBottniabanan genomförts bör det utredas de fysiskaoch samhällsekonomiska förutsättningarna för enförlängning av Bottniabanan norrut samt för uppgraderingoch eventuellt ny sträckning av Haparandabanan. Ettmoraliskt engagemang är också angeläget för att få till stånden utbyggnad av Sallabanan mot . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en förprojektering avÅdalsbanan och Bottniabanan bör komma tillstånd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av att få tillstånd framtidsinriktade investeringar på ,elektrifiering av Mellanselsspåret samt triangelspår iMellansel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av en Bottniabana längsNorrlandskusten.