mot · GG02Bo514 · 1993-01-26 00:00:00 — Här hos oss i är blåsten det stora ochdominerande klimatproblemet. Den gör att det under storadelar av året blir för kallt och att uppvärmningskostnadernaökar. Det motsatta problemet uppträder i delar avstäderna -- det blir för varmt. När vi sökeridéer och lösningar från andra länder är det viktigt att hållavåra speciella klimatförutsättningar i minnet. Denviktigaste kunskapskällan är våra egna traditioner och detsätt man sedan urminnes tider arbetat med att förbättranärklimatet vid bostäder och odlingar.Klimatet och den dåliga luften i staden kan påverkas igynnsam riktning av träd och annan växtlighet. I våratätorter är det tyvärr så att klimatet är onödigt påfrestandepå grund av att vegetationen inte utnyttjas tillräckligt för attminska blåsten, utjämna temperaturen och göra luftenfuktigare och behagligare att andas. Vindskydd måstebyggas upp i flera led för att bli effektiva. Det räcker intemed en vindskyddsplantering vid stadsgränsen -- den måsteåtföljas av planteringar inne i bebyggelsen.Varje träd, varje allé, är ett luftreningsaggregat.Stoftpartiklar fastnar på blad och barr, vilka fungerar somett renande filter. Undersökningar har konstaterat attmängden luftburet stoft i våra städer i genomsnitt är 15gånger högre än på landet. Ett ha granskog kan binda 52 tonstoft och ett ha bokskog upp till ! Eftersom det mestaspolas ner till marken vid regn kan träden sammanlagtunder ta upp betydligt större mängder stoft än så.Blad och barr ökar luftfuktigheten genom att avdunstavatten. För den processen förbrukas värme ochlufttemperaturen sjunker. kantemperaturen under ett träd vara flera grader svalare. Mendet är ändå skönt under trädet, därför att lövverket släpperigenom av den värmande solstrålningen.Lövfällande träd och buskar har också den fördelen framförpermanenta skärmar, att de reglerar ljusflödet under året.Under den mörka årstiden försvinner skuggan nästan heltunder dem.Vegetationen ger oss ett jämnare klimat. Den fungerarsom en naturlig luftkonditioneringsanläggning. Den svalareoch fuktigare luften sugs in i bebyggelsen, när luften därvärms upp och stiger uppåt. Den förbrukar koldioxid vidfotosyntesen och renar luften från partiklar samt denpåverkar luftrörelserna både horisontellt och vertikalt.Vid all planering för bebyggelse måste man på ett heltannat sätt än tidigare ta hänsyn till det lokala klimatet ochmarkens naturliga förutsättningar. Vegetationen ger oftabättre vindskydd än andra material. I våra slättbygder ellervid våra kuster är befintlig vegetation eller ordentligaläplanteringar i praktiken det enda alternativet för ettfungerande vindskydd.En läplantering, som är tät nertill, verkar på en sträckaupp till 10 gånger planteringens höjd. I motsats tillbyggnader och plank släpper den igenom en del av vindenoch man undviker på så sätt obehagliga virvelvindar påläsidan.Därför bör i de lagar som berör mark- ochbostadsplanering samt miljöfrågor som klimat ochluftföroreningar särskilt påpekas vikten av ekologiskttänkande med träd- och buskplanteringar i olika former. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klimat och luftkvalitet.