mot · GG02Fi502 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningUnder har synen på Sverigesmiljöproblem förändrats markant. handlade detmesta om punktutsläppen från tillverkande industri.Numera är de flesta ense om att miljöpåverkan frånprodukterna är ett större problem än påverkan frånproduktionen. Vi ser allt oftare varor som potentiella faror.Arbetet med att minska miljöpåverkan av varorna måsteske på flera fronter. En viktig påverkansfaktor för att atttvinga fram miljövänligare varor utgör den miljömedvetnakonsumtionen. Här har självklart storkonsumenter såsomföretag, kommuner och andra offentliga förvaltningar ennyckelroll. Krav och påtryckningar från storkonsumenterpåverkar leverantörerna snabbare och mera direkt än kravfrån spridda konsumenter. För att tillfredsställa en kund ärsäljaren beredd att förändra produkternas sammansättning.Sådana nya, mer miljöanpassade produkter säljs sedanockså till andra kunder och ger därmed ytterligare effekt.Dagens reglerFör upphandling i statliga förvaltningar finns reglerfastställda i upphandlingsförordningen (1986:366). De treviktigaste principerna i förordningen är att upphandlingenskall bygga på konkurrens, objektivitet ochaffärsmässighet. Kommunernas och landstingensupphandling är ännu inte reglerade i lag. De flestakommuner följer ändå Kommunförbundets ochLandstingsförbundets upphandlingsreglemente, sombygger på samma huvudprinciper somupphandlingsförordningen. Ingenting hindrar att enupphandlare också ställer miljökrav, bara de inte är så snävtsatta att ett enda företag kan uppfylla dem.Dagens situationMedan ungefär hälften av kommunerna har skaffat signågra former av miljökriterier för sin upphandling hartyvärr de statliga myndigheterna varit mycket passiva.Detta trots att de statliga myndigheterna köper in varor tillett värde av , det vill sägamer än kommunerna sammanlagt. De borde därmed taansvar för att gemensamma miljökriterier förupphandlingen för den offentliga sektorn utarbetas ochansvara för att en god och effektiv samordning på dettaområde kommer till stånd.Problemet är nämligen det , att eftersomkommunerna inte får någon vägledning eller hjälp tillsamordning, riskerar deras miljöarbete att bli vildvuxet.Detta innebär också en risk för att industrins organisationerkommer att lägga ned allt mera kraft på att röja undanmiljökrav vid offentlig upphandling som de uppfattar sommotsägelsefulla och dåligt underbyggda. Följden kan bli ettallvarligt bakslag i miljöarbetet.Mot bakgrund av den av antagnamålsättningen om att varje sektor i samhället ska ta sitt fullamiljöansvar, är det bedrövligt att inte statens egnamyndigheter på ett offensivt sätt utnyttjar sina möjligheteratt styra mot det hållbara samhället genom en välgenomtänkt miljöinriktad upphandling!EES-avtaletEG-anpassningen kommer att påverka den offentligaupphandlingen i . När träder i kraftmåste följas. Hur de nya EG-reglerna påverkar möjligheterna att ställa miljökrav vidupphandling är osäkert.Klart är att uppköparen har rätt att väga in andraegenskaper än priset på en vara i sin bedömning. Men närman inte enbart går efter lägsta pris måste man mycket klarttala om vilka krav man ställer. När kravspecifikationen välär offentliggjord går det inte att komma med nya krav iefterhand. Dessa nya förhållanden gör det än mer angelägetatt de svenska kommunerna får hjälp med att utarbetahållbara, användbara och gemensamma miljökriterier försin upphandling. Risken för kommuner att råka ut förskadeståndskrav från företag som känner sig orättvistbehandlade skulle då troligtvis minska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attmiljömedvetenheten i de statliga förvaltningarna måste ökaoch att miljökriterier för upphandling utarbetas -- helt ienlighet med sektorsansvaret.