mot · GG02Kr334 · 1993-01-26 00:00:00 — Regalskeppet bärgades --1961.Bärgningen utgjorde det första skedet i Vasamuseetshistoria. Redan i det skedet blev regalskeppet envärldssensation.Det andra skedet gällde konservering och utgrävning --inför en växande internationell publik.Det tredje skedet har gällt skapandet av det nuvarandeVasamuseet och dess utställningar och publika verksamhet.Detta skede är i stort sett slut och museet står inför attprioritera uppbyggnaden av en normal museal funktionenligt riksdagsuppdraget man fått.Uppdraget gäller sådana ting som att bevara och vårdaregalskeppet, men också att genom dataregistrering göraföremålsbeståndet tillgängligt för en större allmänhet. Detgäller också en rad forskningsuppgifter kring regalskeppetoch dess tid som är den bas på vilken museets framtidaverksamhet skall vila. Så även bildarkiv och bibliotek, dettaockså avgörande delar av verksamheten vid ett museeum,som förväntas kunna verka i ett folkbildande sammanhangoch på lång sikt.Naturligtvis har , liksom andra museer,uppdraget att i utställningar och annan publik verksamheterbjuda sina kunskaper till allmänheten.Detta senare uppdrag har under den tredjeuppbyggnadsfasen -- själva museibygget -- kommit till ettsådant utförande att publiksiffrorna ligger skyhögt överandra svenska museers. Även internationellt sett ärVasamuseet en välbesökt institution. Inte minst har museetblivit en av landets viktigaste turistattraktioner. Man kanskerent av skulle våga sig på att säga den viktigaste.Det finns naturligtvis problem när det gällerfinansieringsformen. har haft i uppdrag att varasjälvbärande så långt möjligt. Detta har i åretsbudgetproposition ändrats till att vara ett absolut krav. Iverkligheten betyder detta att blir avhängigt avallmänna konjunkturer på ett sätt som ger en ryckighet ihanteringen och förhindrar såväl korttids- somlångtidsplanering. I en sådan ekonomisk berg- och dalbanariskerar vissa verksamheter att slås ut.Museal verksamhet är ett samhällsuppdrag medkulturpolitiska mål. Det förtjänar att påpekas att museerliksom bibliotek, arkiv m.m. fungerar somfolkbildningsinstitutioner, både i sina uppenbart publikadelar som utställningar och evenemang och i sin långsiktigakunskapsuppbyggande verksamhet.Alla museer står dessutom just nu i en ny situation därdatamedier i alla dess former i historiengör det möjligt att göra museernas dolda kunskapertillgängliga både för publik i museet och för intresseradeutanför institutionen som t.ex. skolor.Det tycks ansvarslöst att i dagens situation behövaacceptera att de museala basfunktionerna vid landets mestvälbesökta museum och största internationellaturistattraktion slås ut av konjunkturers längre eller kortaredalgångar.I rådande dalgång -- då museets intäkter inte förslår, ärdet museets basfunktioner som slås ut, flera av dem tordebli svåra att återupprätta. Alternativet är att kraftigt minskapubliktillgängligheten varvid man tappar publikintäkter.Det måste dessvärre sägas att den moderatakulturpolitikens kommersiella inställning försätter museet ien ''rävsax'' där det gäller och turisterna ellerriksdagens uppdrag och folkbildningen inklusive denmuseala verksamheten.Vi motionärer anser att detta är en djupt allvarlig fråga.Skall museet ha kvar sitt uppdrag som museum, måstenågon form av rambudget skapas så att kanfungera på samma sätt som andra museer, utan att för denskull tvingas avstå från den publika service besökarnauppskattar och vant sig vid att finna på det flaggskepp sommuseet är. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om problemet gällande finansieringav kostnader för Regalskeppet musealabasfunktioner.