mot · GG02A441 · 1993-01-26 00:00:00 — Hoten mot framtidenÖrebro län har ett mycket besvärligtarbetsmarknadsläge. Den öppna arbetslösheten ärrekordhög, . Vi har fortsattmycket höga varseltal. Och det finns en uppenbar risk att viinte har sett kulmen på detta . Dels har många privataindustri- och tjänsteföretag fortfarande en mycket lågorderingång, dels kommer väntade personalminskningar ioffentliga sektorn.Näringslivet har såväl kortsiktiga konjunkturproblemsom kort- och långsiktiga strukturproblem. I basnäringarnahar det rationaliserats, mekaniserats och datoriserats hårtunder senare år. Åtgärder som har varit nödvändiga ochkommer att vara fortsatt nödvändiga för attverksamheterna ska kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen. Det betyder fortsatt minskning avindustrisysselsättningen om vi inte klarar att utveckla såvälde befintliga företagen som nya företag, produkter ochmetoder som bär in i framtiden.Regeringens indragning av pengar från kommuner ochlandsting får nu omedelbara effekter i form av uppsägningarrunt om i länet. Kommunerna och tvingas attminska personalstyrkan med omkring 2 000 p.g.a. de minskade statsbidragen. Människor somtvingas ut i arbetslöshet med åtföljande bekymmer, oro ochotrygghet. Och där de minskande statsbidragen tillkommunsektorn får till följd att utgifterna förarbetslöshetsersättning och socialbidrag ökar kraftigt.Det är för samhället i bästa fall ett noll-summe-spel, enrundgång med pengar som inte tjänar någon nytta. Men detär mera troligt att det är en ren förlustaffär församhällsekonomin. Sannolikt innebär det högrekostnader för samhället istället för lägre, somfinansministern vill göra gällande. Vi vet att arbetslöshetskapar oro och otrygghet, ekonomiska bekymmer somskadar familjerna, barnen. Arbetslöshet leder till passivitetoch ökade risker för drogmissbruk och ohälsa.Vi har i några motioner frånsocialdemokraterna i länet visat på möjligheterna. Vi harpekat ut projekt som skulle kunna gett meningsfulla jobbtill tusentals människor i länet. Arbeten som skulle leda tillökad utbildning, snabbare kommunikationer, bättreskolmiljö o.s.v.Vi socialdemokrater anser att det är en förödande politiksom regeringen nu för. Det är en uppgiven politik. Arbetsmarknadsläget förvärras dag för dag.Näringslivet slås successivt ut.Vi socialdemokrater vill i stället föra en möjligheternaspolitik. Fler platser i det reguljära utbildningssystemet ochfler som ges möjlighet till vidareutbildning i arbetslivet.Detta jämte en offensiv näringslivs- ocharbetsmarknadspolitik, som tar tillvara länets möjligheter,kommer att ge minskad arbetslöshet.Förutsättningen för att detta ska lyckas är att resursernai ekonomin kan vridas mot mer investeringar, att byggandetinriktas mot tillväxt, att utgifterna för passivt kontantstödkan bytas mot insatser i det reguljära utbildningssystemet,att länet genom bättre kommunikationer,kompetensutveckling och utvecklad arbetsorganisation kanbli effektivare.En möjligheternas framtidDet behövs nu en strategi för att minska arbetslösheten.Men den strategin är inte möjlig att åstadkomma med dennuvarande regeringen. En regering som styrs av ambitionenatt montera ner det svenska välfärdssamhället, ökaklyftorna och minska löntagarnas inflytande översamhällsutvecklingen kan aldrig åstadkomma en vändning iutvecklingen som tillgodoser hela befolkningens intressen.Sverige behöver en pragmatisk regering som är beredd attlyssna på näringslivet, de fackliga organisationerna och delokala och regionala företrädarna.I län har vi utomordentligt goda möjligheter attvända den nu nedåtgående spiralen. Men för det krävs enoffensiv politik som den nuvarande regeringenuppenbarligen inte är i stånd att åstadkomma.Örebro län är största vägskäl. Vi har landetsbefolkningsmässiga medelpunkt. Många små ochmedelstora företag med hög teknisk kompetens ochinternationell inriktning. Friskvårds- och hälsolän.Kunskapsföretag inom miljö- och kretsloppstänkande.Ett län med många små och medelstora företag med högteknisk kompetens och internationell inriktning harförutsättning att utvecklas i många riktningar. Forum försmåföretagarforskning är ett område som väl passar in ilänets framtida struktur. Vi har betydandetransportfördelar med våra järnvägar och vägar. Vårtcentrala läge i triangeln ----är enutomordentlig tillgång. som järvägsknut är redanidag en av de viktigaste knutpunkterna i landet beträffandegodstrafik och kan utvecklas ännu mer.Den höga tekniska kompetensen med internationellinriktning är viktig för att skapa bra förutsättning förnyföretagande. Likaså att ta tillvara den höga tekniskakompetensen och miljökompetensen iutbildningshänseende.Inom området hälso- och sjukvård finns det rikamöjligheter att utveckla länet till ett friskvårds- ochhälsolän. Vi har och där inte attförglömma yrkes- och samhällsmedicin, ,och , ochNyhyttan som resurscentrum för livskvalitet.Miljöhänsyn och kretsloppstänkande hör framtiden till.Där har vi , , , Frövifors,Aspa m.fl. Skogsindustrin i vårt län har kommit långt inommiljöområdet. Vi har möjligheter att utveckla lin- ochrapsodlingar för produktion av miljövänliga drivmedel.På handikappområdet är världsledandebeträffande teknik för att möjliggöra kommunikation för dehandikappade.Ett annat område där länet är i den översta världstoppenär mobil telekommunikation. i Kumla tillhör härde världsledande på området.Stärkt konkurrenskraftÖrebro län har betydande problem att lösa på både långoch kort sikt. Länets konkurrenskraft måste stärkas. Påkort sikt kan de ske med en arbetsmarknadspolitik somlindrar verkningarna av lågkonjunkturen ochstrukturkrisen.Länsstyrelsen har gjort en genomgång av vad sombehövs för att klaraarbetsmarknad och utveckling. Denna genomgång visarbetydelsen av att stärka länets konkurrenskraft på lång siktoch de resurser som det kräver. Likaså vad som krävs för attlindra den omedelbara arbetslöshetssituationen.Vi behöver 820 miljoner extra. 600 miljoner tillberedskapsarbeten, motsvarande av totalkostnaden och med inriktning mot skolor,gator, va osv. Och 220 miljoner till utveckling av idéer. Varav70 miljoner ska användas till särskilda utvecklingsprojekt.Utöver detta behöver vi 250 miljoner i extra statsbidragför förnyelsen av RSÖ.Ovanstående extra insatser beräknas kunna ge 3000årsarbeten 1993--94 och 500 årsarbeten 1995--97.De extra resurserna om 220 miljoner har en långsiktigverkan. De skall användas till förstudier, idéutveckling ochutvecklingsarbete. Därav skall 70 miljoner användas för attbearbeta och driva försöksverksamhet avseende gods- ochterminalhantering i , kraftfull utbyggnad avteleteknik i tre -- fyra småföretagsområden, miljöhögskola,teologiskt centrum, centrum för förebyggande hälsovård,utveckling av rehabiliteringsanläggningar, utveckling avmiljövänliga bränslen, metallåtervinning, miljöforskningmed informationsspridning.Vid finns ett antal projekt som ärmer eller mindre långt komna i projekteringen.Sammanlagt rör det sig om investeringar istorleksordningen 280--300 miljoner. Byggandet av enhörsal och ett laboratorium är så långt kommet att det skullekunna inledas mycket snart. Det handlar då om och ca 26 miljoner. Ett värdefullt tillskotttill sysselsättningen på byggarbetsmarknaden.För näringslivsutvecklingen är det angeläget attkapitalförsörjningen kan tryggas. Där kan nämnas garantierför banklån, garantier för lokaliseringslån i stödområden,nyföretagarfond och kapitaltillskott för investmentbolag.Stödområdet behöver vidgas såväl tillfälligt sompermanent. , och Degerforspermanent. och tillfälligt.Högre teknisk utbildningÖkad konkurrenskraft för landet som helhet ställer kravpå en kraftig ökning av antalet högskole- ochforskarutbildade tekniker inom industrin. Vid högskolan iÖrebro genomförs nu civilingenjörsutbildning i samarbetemed i . Detta är en modell, somborde vara intressant i arbetet för att åstadkomma enkraftig ökning av civilingenjörsutbildningen också genomde mindre och medelstora högskolorna.Högskolorna bör vidare ges möjlighet att bygga ut dennuvarande mellaningenjörsutbildningen med ett tredje år.Det kan också finnas skäl att överväga etablering avännu en teknisk högskola i landet för att få till stånd en starkökning av antalet civilingenjörer. I detta sammanhang börförutsättningarna för en lokalisering till högskolan i framhållits ovan är strukturomvandlingen i länetexceptionellt stark och behovet av utveckling av nyföretagsamhet akut. Länet har en djup och diversifieradindustriell tradition och industribas, men befinner sig idagens strukturomvandling i en situation, där tekniskinnovation och stimulans är en förutsättning för långsiktigtillväxt och hög sysselsättning. En kraftig ökning av antalethögskoleutbildade tekniker inom länets industri är en avgrundförutsättningarna för detta. Länets fortfarande starkaindustribas utgör en god förutsättning för etablering avytterligare teknisk utbildning.Inom län finns teknisk forskning på högstainternationella nivå inom bl.a. och Regionsjukhuseti . bedriver kvalificerat utvecklingsarbeteinom miljöområdet. Mellaningenjörsutbildning och ovannämnd civilingenjörsutbildning finns etablerade i . IKarlskoga har kemiingenjörsutbildning startats.Länets läge i landets demografiska centrum skapar godaförutsättningar för riksrekrytering till högskoleutbildning.När planerad utbyggnad av snabbtåg genomförts kommerlänets ställning som kommunikationscentrum att stärkasytterligare.De studiesociala förhållandena i län är mycketgoda såväl vad avser bostäder som studiesocialaförhållanden i övrigt, och möjligheterna att etablera en nyhögskola i god miljö är goda.Framtidens tekniska utbildning kommer inte att varasnävt inriktad på traditionell teknik. Teknisk utvecklingförutsätter också betydande insatser av t.ex. ekonomi,kommunikationsvetenskap, språk och beteendevetenskap.Hög kompetens vid högskolan i inomsamhällsvetenskaper och humaniora skapar förutsättningarför den tvärfackliga förankring framtiden kommer att krävaav industrin.I särskilda motioner kommer mer i detalj länetsinfrastruktur att behandlas.Övriga åtgärderAffärsverkens policy för lokalisering och organisation ärstadd i förändring. Länet har gått miste om såvälarbetstillfällen som värdefulla kontaktytor ochkompetenser när verksamhet flyttat från länet. Det ärnaturligtvis en självklarhet att verksamheter som drivs isamhällets regi måste vara effektiv. Men kravet påeffektivitet måste hanteras på så sätt att allmänhetens kravpå service och de övergripande målen med verksamhetenkan bibehållas.Vi har upplevt en utveckling motökad decentralisering. Det har för det mesta varit positivt.Ansvar och befogenheter har flyttats närmaremedborgarna. Nya arbetstillfällen har kunnat skapas i delarav landet som haft en vikande sysselsättning. Och detkunnande som finns längst ut i en organisation har kunnattas tillvara på ett bättre sätt.Nu kan vi se en ökad strävan att centraliseraverksamhet. Det betyder att länet har förlorat en delverksamheter. Bakom dessa förändringar har vi kunnat se,utöver behoven att rationalisera, att en klarcentraliseringssträvan finns. Verksamhet flyttas inte sällantill huvudkontor eller platser där ledningsfunktioner ärplacerade. Det finns en uppenbar risk att det som skerför utvecklingen bakåt i tiden, till då när allting skullebestämmas på GD-nivå.Förutom det ovan anförda finns skäl att överväga ominte verksamhet där samhället har ett avgörande inflytandeborde skyddas från uppsägningar när arbetslösheten harnått sådana nivåer som vi ser . Det är ingensamhällsekonomisk förtjänst att skicka människor ut iarbetslöshet när det inte finns några arbeten att söka sig till.För statliga verk borde ett moratorium införas under1993 och 1994 beträffande uppsägningar på grund avarbetsbrist. För att klara ekonomin måste verksamheternaunder kompenseras via statsbudgeten.Formerna för arbetsförmedlingarnas verksamhet harutvecklats under en lång följd av år. harverksamheten i ökad grad varit inriktad på aktiva åtgärderför de arbetslösa.Från har dessutom införts en ny åtgärdsom kallas arbetslivsutveckling och som syftar på att dearbetslösa ska hålla kontakt med arbetslivet på olika sätt.Det finns trots detta skäl att undersöka om det är möjligtatt ytterligare öka inriktningen på aktivitet för de arbetslösaunder arbetslöshetsperioden. Allt i syfte att motverkapassivitet, risker för drogmissbruk och ett allmäntutanförskap i samhället.Samhället har, för att utjämna regionala skillnader ochmildra effekterna av lågkonjunkturer och strukturkriser,infört olika former av regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska stödåtgärder. Antalet stödformerhar allt eftersom ökat. Olika regionala obalanser ochföretagsnedläggelser med strukturella förtecken har gångefter gång inneburit innovationer på detta område. I dagkan vi konstatera att det för de allra flesta är omöjligt attöverblicka av stödformer.Det kan då finnas skäl att undersöka om de stöd somfinns och den byråkrati detta kräver innebär högsta möjligaeffektivitet för de pengar som satsas på dessa områden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser för att stärkanäringslivet i län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av medel för att kortsiktigtlindra effekterna av lågkonjunkturen och strukturkrisen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att se överaffärsverkens policy beträffande organisation ochpersonalpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om varsamhet med uppsägning pågrund av arbetsbrist --1994 för anställda i statligaverk,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av aktiva åtgärder förarbetslösa,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av deregional- och arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i syfte attöka effektiviteten i det samlade åtgärdsbatteriet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre teknisk utbildning iÖrebro län.1