mot · GG02Jo249 · 1993-01-26 00:00:00 — Jordbrukspolitikens inriktning, m.m. EG/EU som överordnad principRegeringens jordbrukspolitik har underordnats kraveninför ett medlemskap i /EU. Man siktar på en fullständigintegrering med EG:s gemensamma politik från den dagSverige blir medlem, vilket förutsätts ske den 1 januari1995 -- drygt efter det att fattat beslut ombudgetpropositionen 1993. Inga övergångsåtgärder skallbehöva tillämpas. Regeringen kommer sålunda att i nästabudgetproposition -- innan folkomröstningen ägt rum --anvisa de slutliga styrmedlen i denna process.För , som motsätter sig ett medlemskap,innebär denna anpassning en principiellt felaktig linje. Vidett nej till medlemskap i den kommande folkomröstningenkommer den genomförda anpassningen att ha medförtförändringar inom jordbruket som blir svåra att återställaom så skulle visa sig önskvärt eller nödvändigt.Jordbrukets omställningJordbruket måste förändras så att det med attdet producerar livsmedel och andra nyttigheter även gördetta på ett sätt som sker i samspel med naturen. harförändringarna gått i motsatt riktning. En människabehöver en energimängd via födan på ungefär 4 000 kWhper år för att kunna leva, vilket så sent som för omkring 40år sedan var den energimängd som krävdes för attproducera denna föda. I kräver i daglivsmedelsproduktionen 40 000 kWh per person och år.Mekanisering, koncentration, vidareförädling och snabbdistribution är uppenbarligen fruktansvärt ineffektivt ochkostsamt. Att konsumenten tycker att maten är dyr, och attbonden får dålig lön för sitt arbete är helt ofrånkomligt.Självfallet behövs omställning! Det verkligaomställningsbehovet är sålunda sammansatt.Där ryms givetvis de problem som regeringen nuförsöker att lösa med arealbidrag och inlösenpris påspannmål. Det är troligt att det går att minska produktionenså att balans nås snabbt -- till priset av ökad utslagning avnu verksamma jordbrukare. Men det energislösande ochkemikalieberoende produktionssättet påverkas intetillräckligt.Vänsterpartiet avvisar inte arealbidrag som metod, mendet måste utformas så att det gynnar produktion med lågresursförbrukning och miljöpåverkan. Produktion måsteockså ges en vidare innebörd. Det måste innebära varor iform av livsmedel, bränsle och råvaror för hantverk ochindustriell bearbetning, men även tjänster i form av atttillhandahålla miljöer för aktivitet och rekreation. Attdäremot få betalt för att inte göra något alls, vilketonekligen blir följden av en icke riktad arealersättning, äråterigen slöseri.I budgetpropositionen lämnas förslag på ett sådantarealbidrag. Därtill villkoras bidraget med att minst 15 %av stödarealen måste vara ansluten till 1990 årsomställningsprogram. Detta är ett förslag som skaparmånga praktiska problem för landets lantbrukare. Därtilländras förutsättningarna helt för dem som valde attinte gå med i omställningsprogrammet.De har valt att bli livsmedelsproducenter med deförutsättningar som då gällde. Många äranimalieproducenter som anpassat sin djurproduktiontill en viss växtodling. Dessa tvingas att skriva på ettkontrakt att man varaktigt tar ur areal frånlivsmedelsproduktion. Vidare måste man i många fall köpain foder, vilket direkt leder till mindre arbete på gården ochökade kostnader för företaget och därmed sämreeffektivitet och konkurrensförmåga. Förslaget får rimligenockså konsekvenser för servicenäringen,förädlingsindustrier etc. med förlorade arbeten som följd.Den av regeringen föreslagna konstruktionen medinlösenpriser för spannmål och arealbidrag har alltsånackdelar. föreslår att som villkor för arealbidragskall gälla att av åkerarealen består av vall. Därmedgynnas långsiktighet, extensiv animalieproduktion, minskatbehov av foderimport samt det öppna landskapet. Markenkan dessutom snabbt användas för annan produktion. Vimenar också att bidraget blir mer effektivt.Tillsammans med de som vi i en annanmotion föreslår till landsskapsvårdande åtgärder ger dettaen rimlig ersättningsnivå för näringen totalt.Allmän fiskevårdsavgiftAnslaget D 9. Bidrag till fiskevård m.m. är sålitet att de bidrag som lämnas till fiskevård är synnerligenblygsamma. Anslaget går i stort sett till kostnader förbildande av fiskevårdsområden.En allmän fiskevårdsavgift bör införas. Tankenaccepteras av fritidsfiskarna själva, och bör knappast mötamotstånd av några andra. Systemet är allmänt i . , och har det.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslag.Anslag 1993/94Till anslaget B 11, Rådgivning och utbildning, föreslår vien massiv satsning. I propositionen beskrivs vikten avinformations-, rådgivnings-, utbildnings- ochutvecklingsinsatser. Rådande arbetsmarknadsläge görtillfället mycket lägligt. Om ett jordbruk enligtVänsterpartiets förslag skall komma till stånd krävs en''kulturförändring'' inom näringen. Utbildning är ett sätt attuppnå den. Vi föreslår en ökning med 65 000 000 kr.Medel till detta fås genom nedanstående besparingar.A 1.Anslaget till bör minskas. Detkan inte vara rimligt att departementets utgifter ökar i taktmed att näringen som sådan minskar, som denavregleras. Vi föreslår en minskning med 3 000 000 kr.A 2.Jordbruksdepartementet och miljö- ochnaturresursdepartementet har rimligen diskuterat hur manpå ett mer rationellt sätt bör kunna samutnyttja den utrikesplacerade personalen. Det kan ifrågasättas om manbehöver ha såväl miljöråd som lantbruksråd i , särskiltsom representationen är god i . Organisationen börbantas och anslaget minskas med 2 000 000 kr.B 1.Den verksamhet som har attadministrera får i propositionen minskade eller oförändradeanslag. (Förutom den av föreslagnautbildningssatsningen.) Det borde innebära attmedelsbehovet för verket minskar. Så sker inte. Medtidigare års anslagssparande inräknat så innebärpropositionen i stället en förstärkning med . Vianser inte att den förstärkningen behövs.H 4.Behov av beredskapslagring måste självfallet bedömasmot bakgrund av landets säkerhetspolitiska situation. Iandra sammanhang gör regeringen bedömningen att denstarkt har förbättrats . Vilken grund finns för''ett stort behov av att bygga upp lagren avhandelsgödselkväve och fodermedel''? Har varorna vidnågot tillfälle varit svåra att få tag i? Vilken risk föreliggeratt de skulle bli det ? Vänsterpartietanser att anslaget bör minskas med 30 000 000 kr.H 5.Anslaget bör, analogt med resonemanget ovan, minskasmed . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vallodling som villkor förarealbidrag,2. att hos regeringen begär förslag om enallmän fiskevårdsavgift,3. att till anslaget B 11 Rådgivning ochutbildning för /94 anvisar 65 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,4. att till anslaget A 1 Jordbruksdepartementetför /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,5. att till anslaget A 2 Lantbruksråd /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,6. att till anslaget B 1 /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,7. att till anslaget H 4 Inköp av livsmedel m.m.för beredskapslagring för /94 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit eller således ,8. att till anslaget H 5 Kostnader förberedskapslagring av livsmedel m.m. för budgetåret1993/94 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således .