mot · GH02Fi10 · 1993-11-09 00:00:00 — Denkraftiga BNP-utvecklingen med vårt alternativ får ocksåbromsande effekter på lageravvecklingen, som blir någramiljarder kronor mindre jämfört med regeringens politik.Ökningen av den inhemska efterfrågan med drygt 3procent, eller , bidrar till att importenväxer med vilket motsvarar över 10miljarder kronor.Våra förslag till åtgärder beräknas sammantaget ökasysselsättningen med omkring 110 000 personer. En sådanförbättring av arbetsmarknadsläget leder också till attarbetskraftsutbudet ökar med ca 20 000 personer. Denöppna arbetslösheten minskar därför från 8,4procent, som bygger på regeringens bedömning avarbetsmarknaden, till med våra förslag tillomläggning av politiken.Såväl den ökade tillväxten som sysselsättningen harockså positiva effekter på de offentliga finanserna genomatt skatteinkomsterna ökar och utgifterna förarbetslösheten minskar. Totalt leder dessa positiva effekterpå ekonomin till en budgetförstärkning med omkring 25miljarder kronor. Nettobelastningen på statsfinanserna avhela stimulanspaketet kan därför begränsas till ett parmiljarder kronor.Diagram 4.a24pKälla: Socialdemokratiska riksdagsgruppensekonomiska sekretariat6. En politik för ökad tillväxt 6.1 Sänk räntanUnder det närmaste året förutser regeringen attinflationen kommer att bli 2,6 procent.Bostadslåneräntorna ligger strax under 10procent. Lånekostnaden efter ränteavdrag blir därmeddrygt . Även efter avdrag för inflation blirrealräntan hög, 4--. För banklån till andraändamål, t.ex. mindre och medelstora företagsrörelsekapital och investeringar, är räntorna ännu högre.Trots räntenedgången fortsätter således räntorna attvara så höga att de utgör en hämsko på den ekonomiskaaktiviteten. De svenska räntorna är alltjämt bland de högstai . Med hänsyn till omfattningen av den ekonomiskakrisen är det ytterst angeläget att räntenedgångenkan fortsätta och att detta kan ske i snabbare takt änhittills.Mycket tyder på att den förda ekonomiskapolitiken har försvårat räntesänkningarna. Den kraftiganedgången i den inhemska ekonomin står i strid med vadmarknaden anser behövs för att räntorna skall kunnasänkas. Enligt en enkät som utfört anser 88procent av ett 60-tal utländska Sverige-analytiker attsnabbare tillväxt är den viktigaste förutsättningen förlägre räntor. Regeringens politik, som sänktproduktionen, har således i själva verket förhindrat enkraftfull sänkning av räntorna.Det är uppenbart att också det parlamentariska läget ochdet faktum att regeringen gjort sig beroende av Nydemokrati verkar starkt uppdrivande på räntorna. Dettaförhållande undergräver ytterligare det internationellaförtroendet för ekonomiska politik. En bredoch parlamentarisk bas för den ekonomiskapolitiken är en viktig del av vår politik för lägre räntor.I våras förordade vi att också penningpolitiken skullemobiliseras i kampen mot den ekonomiska tillbakagången.Sedan dess har krisen fördjupats ytterligare och behovet aven politik som kan lyfta har skärpts.Inflationstrycket i den svenska ekonomin är mycket lågt.Trots den kraftiga försvagningen av kronans kurs och dedärmed följande stegringarna av importpriserna harprisnivån legat i det närmaste helt stilla under det senastehalvåret. mars--september stegkonsumentpriserna med . Också undernästa år kommer inflationstrycket att vara mycket svagt.Någon inhemsk inflation att bekämpa med en strampenningpolitik finns således inte. Därmed ökarhandlingsfriheten i penningpolitiken.Sverige går mot en period med stora överskott ibytesbalansen. Också detta kommer att ge ett ökathandlingsutrymme för penningpolitiken. Det är viktigt attdetta utrymme utnyttjas till att föra en djärvarepenningpolitik.6.2 Stärk hushållens köpkraftFör räknar regeringen med att den privatakonsumtionen kommer att vara oförändrad. Denprognosen är högst osäker.För det första fortsätter sysselsättningen att falla ävennästa år, vilket negativt påverkar hushållenskonsumtionsvilja. För det andra råder en allmän osäkerhetinför framtiden, vilket leder till att hushållen fortsätter attha ett högt sparande. För det tredje visar erfarenheternafrån , vars ekonomi har liknande symptom som densvenska, att vändningen i den privata konsumtionen kankomma att ta än man tror. Nedgången i dedisponibla inkomsterna och uppgången i sparkvoten harunderskattats. Fallet i den privata konsumtionen fortsätter.Tabell 7. Prognoser över privat konsumtion 1994Regeringen-- 0,0Nordbanken-- 1,0HUI-- 0,3SHB-- 0,2Sparbanken-- 0,2KI-- 0,5Industriförbundet-- 0,7Salomon Brothers-- 1,5Alfred -- 2,5S-E-Banken-- 2,5JP Bank-- 4,0Snitt-- 0,9Som framgår av tabell 7 är utsikterna för den privatakonsumtionen starkt varierande och mycket osäkra. Riskenför fortsatt nedgång är överhängande.Hushållens efterfrågan svarar för betydligt mer änhälften av den samlade inhemska efterfrågan och utgör merän halva BNP. Åtgärder som syftar till att stärka deninhemska efterfrågan bör därför ha sin tonvikt på denprivata konsumtionen.Våra förslagVi anser att den privata konsumtionen bör stimulerasgenom olika finanspolitiska åtgärder. Det bör ske på bredfront och samordnas med en politik för lägre räntor,investeringsstimulanser, nya arbetsmarknadspolitiskainsatser och klara besked om de sociala trygghetssystemensframtid. Tillsammans kan dessa enskildheter verksamtbidra till att stärka den inhemska efterfrågan.Vi beräknar att följande åtgärder innebär att deninhemska ekonomin får en betydande stimulans under nästaår.-- Sänkt moms.Mervärdesskatten sänks tillfälligt med 5 procentenheterunder 1994. Det stärker hushållens realt disponiblainkomster med ca under nästa år.Sänkningen genomförs från .-- Nej till höjd skatt på arbete.Beslutet att ytterligare höja skatten på arbete genom enförsämring av grundavdraget bör inte genomföras nu.Denna åtgärd är direkt åtstramande på hushållens ekonomii ett läge när efterfrågan tvärtom behöver stimuleras.-- Nej till indragningen från bostadssektorn.Den beslutade indragningen med frånbostadssektorn bör rivas upp. I annat fall kommerhushållens ekonomi ytterligare att försämras.-- Nej till höjda punktskatter.Vi avvisar regeringens förslag att vissa punktskatter sombensinskatten, den allmänna energiskatten,dieseloljeskatten och den allmänna koldioxidskatten höjsfrån och med . Sådana skattehöjningar är intemotiverade i nuvarande efterfrågeläge. Vi biträder dockregeringens förslag att av hälsoskäl höja tobaks- ochspritskatterna. Vårt förslag i denna del innebär atthushållens reala disponibla inkomster ökar medca i förhållande till regeringens förslag.-- Nej till ökade subventioner för sparande.Det rekordhöga sparandet behöver inte ytterligaresubventioneras. Beslutet om ett skatteavdrag förindividuellt pensionssparande utan försäkringsinslag bördärför inte genomföras och beslut rivas upp.Dessutom bör inte heller sänkningen av avkastningsskattenpå pensionssparande genomföras. Beslutet att sänkakapitalinkomstskatten och begränsa ränteavdraget till 25procent bör rivas upp.Därför finanspolitisk stimulansDen omläggning av politiken vi föreslår innebär enkraftig finanspolitisk stimulans . Omläggningen hartvå syften:att minska risken för att nedgångenfortsätter och att vi fastnar i en finsk situation medpermanent massarbetslöshet,att snabbt höjaaktiviteten i ekonomin för att förhindra att depressionenoch långtidsarbetslösheten biter sig fast.En sådan politik, som varje annan politik, kan ocksåvara förenad med risker. Vår bedömning är dock attriskerna är mindre jämfört med att låta den nuvarandepassiva politiken fortsätta.För det första bedömer vi att risken är liten för attkonsumtionsstimulansen kommer att leda till ett ökatsparande i stället för ökad konsumtion. Sambandet mellanen lägre prisnivå -- som ju är syftet med momssänkningen --och ökat sparande är nämligen mycket svagt. Hushållenskulle i stället kunna finansiera en del av det underhåll ochde investeringar, när det gäller bostäder och transportmedelm.m., som skjuts på framtiden.För det andra anser vi att risken är mycket litenför att en stimulans kommer att ge upphov till flaskhalsar,löneglidning och förnyad inflation. Med hänsyn till detextremt låga kapacitetsutnyttjande som kännetecknarden svenska ekonomin och arbetsmarknaden är inte hellerdetta en sannolik utveckling. De föreslagna åtgärderna ärtidsbegränsade och kommer att avbrytas vid 1994 årsutgång. Vi tror inte att sådana effekter kan hinna uppstå påså även om effekterna på efterfrågan blir kraftfullaoch även om regeringens prognoser skulle visa sig förpessimistiska.För det tredje menar vi att risken är liten för atten budgetförsvagning skulle öka inflationsförväntningarnaoch att detta leder till högre räntor. De temporära åtgärdersom vi föreslår, upphör med automatik utan att nya beslutbehöver fattas, leder inte till någon långsiktigbudgetförsvagning. Tvärtom ingår bland förslagenbestående budgetförstärkningar som ligger kvar efter detatt den tillfälliga stimulansen upphört.Tabell 8. Vårt alternativEffekter på konsoliderad statsbudget 1994Budgetförstärkningar-- 16,1Budgetförsvagningar-- 46,3Ökade skatteinkomster pga ökad sysselsättning ochminskade statsutgifter pga fler sysselsatta-- u-125,7 mdruSaldo ca-- 4,5 mdrDessutom anser vi att de åtgärder som vi föreslår --aktivare arbetsmarknadspolitik, åtgärder motlångtidsarbetslösheten och stimulanser av investeringarna --minskar risken för inflationsdrivande flaskhalsar närtillväxten återkommer. En sådan utbudsorienterad politiksänker den långsiktiga inflationsbenägenheten i densvenska ekonomin och förbättrar de långsiktigatillväxtmöjligheterna.Sammantaget gör vi bedömningen att risken med enpolitik som innebär att passivt se på hur allt fler blirarbetslösa och hur utgiftskvoten fortsätter att öka är störreän de risker som är förknippade med att stimuleraekonomin. erfarenhet av regeringens politik är detstarkaste beviset för detta.För det fjärde måste den finanspolitiskastimulansen betraktas i ett helhetsperspektiv. Det är baramed en samlad politik för ökad efterfrågan -- genom sänktaräntor, investeringsstimulanser, aktivarearbetsmarknadspolitik och långsiktiga besked omtrygghetssystemens framtid -- som den finanspolitiskastimulansen kan få önskad effekt. Därutöver -- och nog såviktigt -- måste den ekonomiska politiken utformas med såbrett parlamentariskt stöd som möjligt.6.3 Stimulera investeringarnaInte bara den privata konsumtionen måste stimuleras föratt få igång den inhemska ekonomin. Även investeringarnabör stimuleras efter de senaste två årens kraftiga ras.Investeringskvoten, dvs. investeringarnas andel av BNP,fortsätter att minska även 1994.Diagram 5. Investeringskvotens utvecklinga18p6Källa: Socialdemokratiska riksdagsgruppens ek.sekretariat-- Stimulans till näringslivets investeringar.Till följd av uppgången inom exportindustrin beräknasindustriinvesteringarna gradvis komma att öka under dekommande åren. För att den ökningen skall ge bästa effektpå sysselsättningen bör den tidigareläggas med hjälp avstimulanser riktade till företagen under nästa år.Vi anser därför att företagen bör få möjlighetatt göra direktavskrivningar på sina maskininvesteringar.Åtgärden bör inte bara omfatta industrin utan även detövriga näringslivet. Eftersom denna utökadeavskrivningsmöjlighet påverkar företagensskatteinbetalningar först uppstår inte någraeffekter på statsbudgeten . För att begränsaden statsfinansiella kostnaden föreslår viemellertid att av investeringen får skrivas avomedelbart.Den långsiktiga budgeteffekten av att införadirektavskrivningar är betydligt lägre än kostnaden för1995. Vi bedömer att vårt förslag till extraavskrivningarkommer att få betydande effekter på näringslivetsinvesteringsvilja genom att åtgärden kraftigt ökarlönsamheten och incitamenten för företagen atttidigarelägga sina investeringar.-- Stimulera bostadsinvesteringarna.Bostadsinvesteringarna kommer enligt regeringensprognos att halveras från en redan låg nivå. Detta ären katastrofal utveckling, som kommer att slå ut nödvändigproduktionskapacitet. Vi vill bromsa denna utvecklinggenom att införa ett ROT-program för lägenheter iflerfamiljshus och riva upp beslutet om minskadebostadssubventioner 1994. Det måste bli slut på ryckigheteni bygg- och bostadspolitiken. I annat fall kommerbygginvesteringarna inte att få den omfattning som ärönskvärd. ROT-projekt inom kommunerna bör stimuleras.-- Ökade väginvesteringar.Underhållsinvesteringar i vägnätet bör öka och vissaprojekt påskyndas.Förslagen utvecklas i en särskild motion.6.4 En ny näringspolitikUtöver de generella åtgärderna för att stimuleraefterfrågan, produktion och investeringar krävs enomläggning av näringspolitiken. En dogmatisk nyliberalpolitik, som passivt förlitar sig på marknadskrafterna,måste ersättas med en aktiv näringspolitik, som bidrar uthållig och miljövänlig tillväxt. I likhet med andraländer måste även den svenska staten kunna spela en aktivroll i utvecklingen av näringslivet.Den globala konkurrensen skärper kraven på en politiksom stärker som industrination i modern mening.Sverige skall inte vara ett land som konkurrerar med lågareallöner. En god konkurrensförmåga skall bygga på högproduktivitet och god kvalitet i produktionen.Den svenska näringsstrukturen måste i störreutsträckning präglas av kunskapsintensiv produktion. Detär inom dessa marknader som tillväxtkraften är som störst.Vi vill förbättra näringsklimatet för både stora och småföretag. Huvuddragen i en sådan politik är följande:-- Underlätta strukturomvandlingen.Strukturomvandlingen inom näringslivet mot en alltstörre grad av förädling måste underlättas. Staten bör ävenaktivt understödja en utveckling av näringar som har stortillväxtpotential. Ett särskilt utvecklingsprogram för skogenbör startas. En nationell strategi bör utformas för hurSverige ska bli världsledande avseende miljöskydd ochmiljövänlig produktion. Särskilda insatser bör göras inominformationsteknologi.-- Höj kompetensen i arbetslivet.För att långsiktigt och uthålligt stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft måste utbildnings- ochkompetensnivån i höjas. Ett nationellt program förkompetensutveckling bör antas av . En ny tekniskhögskola med internationell inriktning bör etableras ochlokaliseras i närheten av stora teknikintensiva företag.-- Europasatsning för småföretagen.Vi vill stärka de små och medelstora företagensmöjligheter på den gemensamma europeiska marknaden.Ett brett Europa-program bör genomföras som innehållerstöd till marknadsföring, utbildning och information i språkoch kultur. Vidare bör ingå information om EES-avtaletsmöjligheter bland annat när det gäller offentligupphandling.-- Ökad forskning och utveckling.Teknologinivån måste höjas i industrin, vilket förutsätteratt de samlade FoU-insatserna ökar. Vi vill därförgenomföra en kraftig satsning på tillämpad forskning ochteknikutveckling. För detta ändamål har vi bl.a. föreslagitatt en fond för tekniköverföring inrättas. Ett särskilt FoU-program behövs för de små och medelstora företagen.-- Förbättra kapitalförsörjningen.Näringslivets kapitalbehov kommer att vara stort underde närmaste åren. Enbart börsbolagens behov avnyemissioner kan uppskattas till 20--40 miljarder kronor.Konkurrensen om kapital kommer att vara hård. Bristen påkapital drabbar i första hand de små och medelstoraföretagen. Vinstnivån i företagen måste därför tillåtas varahög.För att underlätta kapitalförsörjningen har vi föreslagitatt AP-fonderna ges rätt att placera ytterligare 10 miljarderkronor i aktier. Vi är beredda att överväga nya former förAP-fondens utökade placeringsrätt i syfte att skapa en breduppslutning kring denna verksamhet.-- Nej till privatisering av Vattenfall.Regeringen driver en kampanj för att sälja ut statligaföretag. Motivet är rent ideologiskt. Privatiseringsvågensker inte som ett led i en sund strukturell omdaning avsvensk ekonomi och näringsliv.De svenska naturtillgångarna får inte säljas ut.Riksdagen måste säkra tillgången på säker och billig energigenom att uttala som sin mening att inte skasäljas ut till privata intressen.7. En politik för ökad sysselsättningVi socialdemokrater vill föra en politik somåterupprättar den flexibla arbetsmarknad som harkännetecknat under efterkrigstiden.En sådan arbetsmarknad är nödvändig för att vi skallkunna hålla en arbetslöshetsnivå som är förenlig med en låginflationsnivå. bedömning är att den nivån förSveriges vidkommande var 2,5--arbetslösa. Det ärväsentligt lägre än i andra länder. Permanentaarbetslöshetsnivåer på 7--är vanliga i de flestavästeuropeiska länder.Mot den här bakgrunden framstår dagens situation påden svenska arbetsmarknaden som ytterst allvarlig. Om intearbetslöshetens ökning hejdas kommer detsvenska samhället steg för steg att brytas ned. Redan numärks hur motsättningarna i samhället ökar till följd avarbetslösheten. Dessutom kommer den gynnsammarelationen mellan inflation och arbetslöshet i vårt land attförsämras. Arbetsgivarna kommer inte att anställa dem somvarit arbetslösa . Då kan de som befinner sig påarbetsmarknaden utnyttja situationen genom att förhandlaupp sina löner, vilket riskerar att leda till ökad inflation.Slutsatsen är mycket tydlig och brutal: Tillåter man denöppna arbetslösheten att stiga till permanent höga nivåerkrävs en ännu högre arbetslöshet för att förhindra attinflationen tar fart.Vid sidan av en allmän omläggning av den ekonomiskapolitiken måste selektiva insatser sättas in för att ökainvesteringarna, minska de passivaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna och förbättra deaktiva.Även regeringen tycks äntligen ha förstått att det behövsselektiva insatser. Det är positivt att regeringen föreslår ettanställningsstöd (GAS) och att ungdomspraktikantersnabbare skall få anställningar. Förslaget tillanställningsstöd GAS har dessvärre fått en dålig tekniskutformning. Stora resurser kommer att förslösas till attbekosta arbeten som ändå skulle ha kommit till. Riksdagenbör korrigera detta.Våra förslagRiksdagen måste fatta beslut om enhandlingsplan för ökad sysselsättning. Regeringens politikär otillräcklig. Vi föreslår följande:-- ROT-program.Vi vill stimulera ROT-program av lägenheter iflerfamiljshus. Vi vill också stödja ROT-projekt ikommunerna. I båda dessa fall bör AMS få möjlighet attmed per arbetsdag och anställd stödja attbyggnadsarbetare som är arbetslösa eller hotas avarbetslöshet får arbeta vidare. Totalt räknar vi attinvesteringarna med dessa åtgärder ökar med 5 miljarderkronor .-- har redovisat att man kan ökatakten i vissa viktiga vägprojekt. På detta vill vi satsa 1,0miljarder kronor. Vi föreslår också att får 2,0miljarder kronor ytterligare tillunderhållsinvesteringar.-- Rekryteringsstöd.Vi föreslår att 20 000 ungdomar och 20 000långtidsarbetslösa beviljas rekryteringsstöd i näringslivet förhöjd subventionsgrad på avlönekostnaden. Vi är öppna för att detta tekniskt kan lösasså att arbetsgivarna beviljas avdrag frånarbetsgivaravgifterna.-- Ökad utbildning.Vi föreslår att ytterligare 5 000 elever tas in vidhögskolan . Dessutom bör 3 000 elevertill få möjlighet till utbildning inom folkbildningen.Utbildningsbidragen måste på nytt få samma nivå somkontantstödet.-- Fler beredskapsarbeten.Vi vill bekämpa långtidsarbetslöshet med hjälp avgenerösa rekryteringsstöd för 20 000 personer. Vi säger nejtill att prioritera ALU framför andra aktiva åtgärder.-- Förläng uppsägningstiderna i kommunerna.Nedskärningarna i kommunerna kommer under denärmaste åren att leda till att de uppsagda får kontantstödför att inte arbeta som viktiga arbetsuppgifter inteblir utförda i kommunerna. Detta är ett slöseri medmänskliga och ekonomiska resurser av gigantiskomfattning. Tyvärr röstade regeringspartierna och Nydemokrati ned vårt förslag om att kommunernaskulle stimuleras att tillfälligt behålla sådan övertaligpersonal.Vi föreslår nu att AMS får i uppdrag att förhandla medkommunerna och landstingen om att förlängauppsägningstiden för varslad personal. Målsättningen börvara att ingen skall gå ut i öppen arbetslöshet, i första handföre . bör AMS tilldelas drygt3,för att förhindra att 28 000 kommunaltanställda går ut i arbetslöshet.Har vi råd?Hög arbetslöshet är inte bara socialt oacceptabel. Den äräven samhällsekonomiskt och statsfinansiellt förödande. Sådjup är krisen att kostnaden för dessa åtgärder i stort sett ärstatsfinansiellt neutral. Detta synsätt delas nu av allt fler.Nej till försämrad arbetsrättRegeringen tror att man med försämringar avarbetsrätten kan skapa nya jobb. Det finns inga som helstbelägg för att detta är korrekt.Redan i dag finns stora möjligheter att anställa personalpå begränsad tid. Dessutom har arbetsgivaren alltid rätt attsäga upp en arbetstagare på grund av arbetsbrist. Förungdomar gäller i sådant fall bara en månadsuppsägningstid.Varför skulle en arbetsgivare som inte vill anställanågon göra det ? Detförklarar inte regeringen. Det finns heller inte något stöd iarbetsrättskommitténs förslag för tesen att fler jobb skapasgenom sämre anställningstrygghet. Tvärtom går forskarnaemot denna uppfattning. Inte heller får man något stöd fördenna uppfattning genom att se på utvecklingen i andraländer. , som har en mycket liten regleradarbetsmarknad, har en av högstaarbetslöshetssiffror. Att redan dagens regler ger storamöjligheter att anställa någon framgår med allönskvärd tydlighet av siffror från AMS.Av de jobb som anmäldes som lediga tillförmedlingen var tillsvidareanställningar.Nu har siffran sjunkit till . Det innebär atttvå av tre lediga jobb är för anställning . Det ärilla nog. Vill regeringen att alla lediga jobb skall vara på visstid?Arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadsfondenRegeringen har föreslagit förändringar avarbetslöshetsförsäkringen. Vi menar attarbetslöshetsförsäkringen är en alldeles för viktig fråga föratt hastas igenom . I en särskildmotion redovisar vi vår inställning mer i detalj till denna.Regeringens förslag innebär att färre än i dagskulle få inkomstrelaterade ersättningar. En statlig a-kassaskulle ekonomiskt gynnas jämfört med nuvarande privatakassor.Regeringens förslag till förändringar kommer att leda tillatt arbetslinjen i försäkringen kraftigt urholkas och attarbetsmarknadens funktionssätt därmed äventyras.Vi kan inte heller acceptera att nya bördor läggs på dearbetslösa eller att kostnader övervältras på kommunernadå stora ökningar av socialbidragen blir följden avregeringens förslag. Över 100 000 arbetslösa kommernämligen att vara i riskzonen för att bli utförsäkrade.Regeringens förslag innebär inte att försäkringenlångsiktigt får en stabil finansiering. Underskotten iarbetsmarknadsfonden fortsätter att öka okontrollerat.Under förra budgetåret var inkomsterna iarbetsmarknadsfonden . Utgifternavar , vilket innebär ett underskott på23,7 miljarder kronor.Vi kan konstatera att regeringen tycks ha övergivit sinaplaner på att spara på utgifter iarbetslöshetsförsäkringen som man aviserade ikompletteringspropositionen . Regeringen förordarnu i stället skattehöjningar. Av propositionen framgår attregeringen själv betraktar denna s.k. egenavgift som enskatt (prop. 1993/94:25, bilaga 1, s. 32).Vi är positiva till att alla som arbetar skall omfattas aven inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Men vi är inteberedda att slå sönder ett väl fungerande system som harslagit vakt om arbetslinjen. Vi är inte heller beredda attmedverka till att försäkringen kan komma i statensknä. En åtgärd som innebär att arbetslinjen försvagas ochsom medför höga administrationskostnader.Vi vill däremot nu stärka finansieringen avarbetsmarknadsfonden genom att höja egenavgiften isjukförsäkringen . Detta frigörett utrymme motsvarande för 1994.Arbetsgivaravgiften för sjukförsäkringen kan därmedsänkas ocharbetsmarknadsavgiften höjas med motsvarande tal.Dessutom vill vi höja statsskatten för höginkomsttagarnaöver brytpunkten vilket motsvarar ca 4miljarder kronor. Denna inkomstförstärkning skall tillförasArbetsmarknadsfonden.