ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02So618 · 1993-01-26 00:00:00 — Småbarnsskolor -- ett bra alternativ för barnenBarnens behov ska styra -- inte föräldrarnasEnligt Ny demokratis uppfattning borde småbarnsskolorfinnas som ett både pedagogiskt och ekonomiskt alternativinom svensk förskoleverksamhet. Småbarnsskolan äruppbyggd för barnens skull och organiserad utifrån barnensbehov av allsidig utveckling och inte utifrån föräldrarnasbehov av barntillsyn. En småbarnsskola som är till förbarnens skull tillvaratar den enorma inlärningskapacitet ochlust att lära som barn har i åldrarna 3--6 år.Vi skulle helst se att småbarnsskolor fanns i allakommuner som alternativ och komplement till dagensdaghem/förskolor.Varför har då inte småbarnsskolor vuxit fram i ,när de finns i flera andra länder med lång och gedigenbildningstradition, t ex och ? Enväsentlig del av svaret ligger i att centrala politiskaintentioner och regleringar mycket effektivt hindratframväxten.Svenska daghem är ojämlikaDe svenska daghemskostnaderna är orimliga, både viden jämförelse med andra länder och med tanke på hur stordel de tar av statsbudgeten. Man kan åstadkomma enypperlig förskola med hög pedagogisk kvalitet 6--8 timmarper dag till avsevärt lägre kostnader än daghemmens. På såvis kunde pengarna räcka till alla barn! På svenska daghemgår bara av alla förskolebarn! -- på deandra 65 procentens bekostnad. Detta förhållande finner viupprörande och omoraliskt -- och ojämlikt i allra högstagrad.För att stimulera framväxten av småbarnsskolor föreslårvi att regeringen ger i uppdrag att inom ramenför av regeringen föreslagna medelsanvisning /94 utarbeta förslag till och exempel påläroplaner för småbarnsskolor. I uppdraget bör också ingåatt ta fram informationsmaterial och andra hjälpmedel föratt stimulera framväxten av goda småbarnsskolor.Småbarnsskolan Liten Lär i kan tjäna som godförebild och ge mycken inspiration. Denna skola startadehösten -- och är oss veterligen ensam i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småbarnsskolor,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att stimulera framväxten av småbarnsskolor i linjemed vad som anförts i motionen.
mot · GG02T208 · 1993-01-26 00:00:00 — att till Bidrag till svenska rederier /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit,21. att till för budgetåret1993/94 anvisar utöver regeringens förslagenligt vad i motionen anförts,22. att hos regeringen begär förslag i syfte attskärpa lotstvånget,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällets ansvar för att geallmänheten och mindre företag möjligheter till ochkunskap för att i högre grad kunna tillgodogöra sigelektroniska kommunikationsslag,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyget.
mot · GG02T209 · 1993-01-26 00:00:00 — Snabbare handläggning av tillstånd m.m. inför infrastruktursatsningarna har större satsningar än någonsinbeslutats och påbörjats på infrastrukturområdet. Detta föratt lindra och minska arbetslösheten.I årets budget föreslår regeringen ytterligare storasatsningar på vägar, broar, järnvägsbyggen m.m. Trots allttalas det mycket om fördröjningar av projekt och attsatsningarna skulle vara för låga. Ofta tar dockförberedelserna . Det krävs mycket av prövningaroch undersökningar, inte minst på miljöområdet, innantillstånd kan utfärdas och arbetena komma igång. Beslutenkan ofta överklagas och långa förseningar därmed uppstå.Det är nu nödvändigt att på alla sätt söka påskyndaförberedelsearbetena, så att handläggningstiderna kanavkortas. Jag föreställer mig att det i många fall skullekunna gå snabbare. Därmed skulle också många av de nuoutnyttjade resurserna på byggsidan kunna tillvaratas ocharbetslösheten minska.En snabb analys bör ske om vad som skulle kunna göraspå olika berörda områden för att påskyndainfrastruktursatsningarna. Aktuella områden är frågorkring miljöprövningar, övriga tillståndsförfaranden samtmarklösen. Handläggningen efter överklaganden börkunna gå fortare genom prioritering och intensifiering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning avmöjligheterna att påskynda tillståndshandläggningen m.m.inför infrastruktursatsningarna.
mot · GG02T211 · 1993-01-26 00:00:00 — Överenskommelsen om infrastrukturens tillbyggnad iStockholmsregionen, det så kallade Dennis-paketet,innebär bl.a. två stora nya vägobjekt: Ringen, som bestårav , Österleden och , samtYttre Tvärleden där Västerleden ingår som det störstaenskilda projektet. Sammanlagt kostar dessa nya vägar över18 miljarder kronor.Avsikten är att bilavgifter ska kunna finansieradessa vägar. Bilavgifter ska även införas för biltrafik tillStockholms innerstad. Enligt överenskommelsen skabilavgifterna införas för ochde nya lederna.På detta sätt kommer effekten av bilavgifterna tillinnerstaden aldrig att kunna mätas. Eventuell minskning avbiltrafiken i innerstaden kommer då antingen att bero påavgifterna eller på Ringen/Österleden. Vad man däremotvet av tidigare erfarenheter är att nya trafikleder somRingen alstrar mer vägtrafik.Vägtrafiken utgör det största miljöhotet i Stockholmslän. Det övergripande målet måste därför vara att värnamiljön och minska utsläppen av kväve- och koldioxid ienlighet med tidigare beslut.De olika åtgärderna i Dennis-paketet bör därförgenomföras i en annan kronologisk ordning. Bilavgifternaför trafik i måste införas innanbyggandet av Ringen påbörjas. Först när kollektivtrafikenhar byggts ut enligt överenskommelsen och bilavgifternainförts och tillåtits verka , kan man med säkerhetbedöma behovet av Ringen och Österleden.Det föreliggande trafikpaketet uppvisar härvid enobalans. Den ansats som finns i överenskommelsen attminska bilismens skadeverkningar på miljön har därföringen trovärdighet.I överenskommelsen finns däremot en ambition att görabussarna i kollektivtrafiken mindre miljöförorenande.Detta är bra, men samma synsätt borde gälla för övrigvägtrafik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilavgifter i stadfr.o.m. ,2. att hos regeringen begär en utredning somskall utvärdera effekterna av bilavgifter ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslut om anslag tillÖsterleden och Västerleden skall anstå till dess utvärderinghar genomförts.
mot · GG02T212 · 1993-01-26 00:00:00 — I motion 1991/92:Fi305 och i motion till prop. 1992/93:50krävde vi att staten skulle fullfölja sina åtaganden enligtstorstadssatsningen ''Storstadens trafiksystem'' ochuppgörelsen enligt den s.k. Adelsohnska utredningen. Denhårdnackade bindningen till lösningen för dragning,varöver kommunen inte råder, har inneburit att angelägnatrafikinvesteringar inte minst på kollektivtrafikens områdeinte kommit till stånd. Lös bindningen till och släpploss de angelägna investeringarna!Investeringarna i sig är av stor betydelse förGöteborgsregionen och dessutom betydelsefulla avarbetsmarknadsskäl i ett läge då har den nästhögsta arbetslösheten i länet -- öppet arbetslösaoch byggarbetslösheten uppgår till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förGöteborg skyndsamt skall genomföras.
mot · GG02T214 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns många skäl till att öka samarbetet mellanSkandinavien och de central- och östeuropeiska länderna.Inom kommunikationsområdet skulle ett utvecklattransportsystem gynna utvecklingen i helaÖstersjöregionen.Inte minst ur näringslivshänseende är godakommunikationer en angelägen fråga för samtliga stater.De f.d. kommunistländernas förmåga att resa sig urekonomisk stagnation hänger nära samman med framtidaexportmöjligheter. För det skandinaviska näringslivet finnsstora potentiella marknader i och med den nya öppenheteni regionen.I pågår ett arbetemed att finna systemlösningar både vad gäller vägtrafik ochjärnvägstrafik. Inom vägtrafiken pågår ett projekt sombenämns Trans European Motorway (TEM). Motsvarandeprojekt vad avser järnvägstrafiken benämns (). I dessa båda projekt medverkarÖsterrike, , , ,, Tjeckiska republiken, , ,, , , , , ,, , , , ,och Jugoslavien.Det är ytterst angeläget att deltar i samarbetetvad gäller TEM och TER för att knyta ihop Central- ochÖsteuropa med . Båda systemen har en nod iGdynia/som motsvarande nod saknas påden svenska sidan.Det mest naturliga sättet att förlänga TEM (E 77) tillSkandinavien skulle vara att utnyttja den befintligafärjelinjen mellan och . SträckanKarlskrona----------Osloutgör sedan den naturliga förlängningen på TEM (E 77).Den svenska delen av TEM bör vidare ingå i det nationellavägnätet.När det gäller TER:s koppling till det skandinaviskajärnvägsnätet är det lämpligt att låta även i detta fallKarlskrona utgöra en nod. Kommunen har redan reserveratett lämpligt område för anläggande av ett tågfärjeläge. Etttågfärjeläge i kommer att få koppling tillBlekinge kustbana (//) ochKust-till-kustbanan (//). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör anslutas till TransEuropean Motorway (TEM) och (),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sträckan ----------() böringå i det svenska nationella vägnätet och utgöra densvenska delen av TEM (E77),3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den svenska noden i TEM ochTER bör utgöras av .
mot · GG02T218 · 1993-01-26 00:00:00 — Bättre användning av kommunikationerna i har en debatt pågått omtransporterna i, till och genom . Dennadebatt har klart visat på behovet av en flygplats söder omStockholm. Detta gäller både ur ekonomisk samt energi-och miljösynpunkt. Ur samma synpunkter har denmarkbundna genomfartstrafiken av såväl gods sompersoner i storstadsområdet diskuterats. Underdiskussionerna har koncentrationen ökat.När det gäller flygtrafiken skall allt mera av person- ochgodstransporterna enligt planerna gå över även ombyggandet av en tredje start- och landningsbana för dagenlagts på is. Planeringen innebär att trafiken genomStockholm från söderom liggande delar ökar ännu mer.För båttrafiken mellan och gäller sammaförhållande. För att nå färjelägena måste matartrafikendras genom de inre delarna av Stockholm.Detta blir också följden för transittrafiken av lastbilarfrån till kontinenten som är betydandeoch självfallet kommer att öka kraftigt vid inträdei Europagemenskapen.För att klara expansionen tycks det nu finnas planer påatt spränga en farled, den s k Rödkobbsleden, norr omSandhamn. Vid sidan av de nackdelar som ökad trafik istorstadsområdet innebär tillkommer då en kraftigmiljöbelastning i ett känsligt skärgårdsområde.Använd befintliga möjligheterDet är svårt att inse det kloka i satsningar som innebäratt man t o m försämrar en redan oacceptabelmiljösituation.Helt obegripligt blir det när man betänker att det finnsmöjligheter till ett mycket bättre trafikflöde.Genom att utnyttja hamn bättre kanbetydande delar av främst godset, men även avpassagerartrafiken, kanaliseras så att den inte behöverpassera genom Stockholm.Detsamma gäller om man rätt utnyttjar den redanfärdiga flygplats som finns i . Med enhöghastighetsjärnväg över skullematningstiderna från södra bli högstacceptabla.Den totala miljöbelastningen skulle också minskabetydligt om resande söderifrån inte först via marktrafikmåste bege sig till för att sedan åka samma vägtillbaka med flyg.Förberedelserna för deltagande i denEuropeiska integrationen har på ett klargörande sätt belystvikten av goda kommunikationer. Vi har ett handikappgenom våra långa avstånd till kontinenten som på alla sättmåste minskas.En övergripande planering för ochMälardalen gällande alla trafikslag måste därförgenomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad trafikplanering iMälardalen.
mot · GG02T224 · 1993-01-26 00:00:00 — Väl fungerande kommunikationer och transporter är avavgörande betydelse för utveckling. Blekingeupplevs ligga i periferin trots närhet till storabefolkningskoncentrationer, t ex ,och . Om man dessutom betänker attBlekinge är landets befolkningstätaste län efterstorstadslänen med de stora tätorterna längs ett band utmedkusten, framstår det tydligt att det finns stora möjligheteratt förbättra länets utveckling bl a genom kraftiga satsningarpå kommunikationerna.En utbyggnad och förbättring av väg E 22 är en viktigsatsning med tanke på kommunikationerna motMalmö/. För att kunna uppfylla näringslivets övrigabehov av kontakter med övriga storstadsregioner, i förstahand Stockholms- och , krävsomfattande investeringar i både vägar och järnvägar norr-respektive västerut.I ett framtida scenario kommer transporter från Sverigetill och baltiska staterna att kunna gå viaBlekinge. Det är med tanke på detta viktigt att det planerasoch byggs infrastruktur med riktning ! Karlskronakommun har dragit slutsatser av ovanstående och självatillsatt en man som arbetar med vägtrafikprojektet (Trans European Motorway). Vi finner det mycketangeläget att deltar i detta projekt liksommotsvarande på järnvägssidan, TER (Trans EuropeanRailway). Uppenbart är att och medfärjelinjen till i är anslutningspunktför TEM och TER. via , , ,/, till blir så dennaturliga förlängningen på TEM (E77). Jämfört medsträckningen via , , genom Tysklandavkortas väglängden --med mer än 400 km.Vid fördelning av medel till infrastruktur är detbetydelsefullt, inte bara för utan för hela ,att infrastruktur får del av medel tillombyggnader och nyinvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar iBlekinge.
mot · GG02T227 · 1993-01-26 00:00:00 — Satsning på infrastruktur i Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motion 1992/93:A470 om satsning påinfrastruktur i .
mot · GG02T232 · 1993-01-26 00:00:00 — Godstrafiken på NKlJ-banan har upphört. betjänade två stora industrier -- Jernverken iHagfors och . Ca gods i form av stål, gas, skrot och andra insats-och färdigvaror till och från dessa industrier fraktas nu pålastbil. Alla gjorda försök att få fram medel tillombyggnad och breddning av banan har tyvärr misslyckats.Två stora stålindustrier, som också tillför landet betydandeexportinkomster (ca /år), är i densituationen att man saknar järnvägsförbindelser.Samtidigt har planer på ett samgående med ettösterrikiskt stålföretag aktualiserats. Situationen är ikorthet följande. som man skall inleda ettsamarbete med ett företag som innebär attfjärrtransporterna ökar, övergår stora mängdergodstransporter från järnväg till lastbil. Detta på vägar sominte är dimensionerade för denna trafikmängd. Riksväg 62har långa sträckor så låg standard att den ökadelastbilstrafiken går på länsvägar, i huvudsak väg 240.Väganslagen till länet är alltför små för att möjliggöranödvändiga satsningar på och alla andra angelägnavägförbättringar i länet.Industriorterna i harför närvarande den högsta arbetslösheten i ,som man förhandlar om ytterligare varsel.Möjligheterna att behålla och utveckla företagen iregionen är goda. Den smärtsamma omstrukturering somhar skett har resulterat i lönsamma stålföretag, men tyvärrmed färre anställda. För framtida utveckling är detnödvändigt med förbättrade kommunikationer -- inteförsämrade som vi nu har upplevt.Det är nödvändigt med extrainsatser från statens sida föratt lösa de uppkomna problemen. Miljö-, industri-,arbetsmarknads- och trafiksäkerhetsskäl talar för en lösningav både järnvägsfrågan och vägfrågorna. Staten bör ställamedel till förfogande för att möjliggöra en ombyggnad avNKlJ-banan till normalspår.Man bör också tillföra länet extra väganslag för attmöjliggöra satsningar på mycket angelägna vägobjekt, bl.a.väg 62. Aviserade infrastruktursatsningar bör ge möjlighettill sådana satsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar iVärmland, bl.a. NKlJ-banan och väg 62.
mot · GG02T26 · 1993-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:106 Åtgärder rörande taxitrafiken De i propositionen nämnda förbättringarna när detgäller taxametrar är bra. Men det var inte gav regeringen till känna. I tillkännagivandet tillregeringen i betänkande 1992/93:TU1 nämns bl.a. krav påett trafiktillstånd till varje bil. Detta tillbakavisarkommunikationsministern med en massa luddigheter.Vi anser att propositionen inte uppfyller riksdagensönskemål och är illa genomtänkt och ett förakt förriksdagens tillkännagivande.Man har inte ens försökt tillmötesgåintresseorganisationerna. De i propositionen föreslagnaåtgärderna ändrar i sak ingenting.Vi anser att dessa åtgärder inte är tillräckliga. Därförmåste regeringen på ett bättre sätt utreda taxinäringen ochåterkomma till med erforderliga förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder förtaxinäringen i enlighet med betänkande 1992/93:TU1.
mot · GG02T27 · 1993-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:106 Åtgärder rörande taxitrafiken Avregleringen av taxi har medfört att den ekonomiskabrottsligheten ökat. Hederliga och seriösa taxiägare slåseller riskerar att slås ut, eftersom man inte konkurrerar pålika villkor som före avregleringen. Problemen är störst iStockholm.Den 12 januari 1993 hölls ett seminarium om ekonomiskbrottslighet på . Fackliga representanter ochadvokat gav en mörk bild avtaxibranschen. talade om ''Konkurssom brottsinstrument''. Distriksåklagare vikten av att väga in riskerna för brottslighet ochmissbruk vid lagändringar och avregleringar.Det är bra att propositionen ställer krav påyrkeskunnande inom taxibranschen och föreslår åtgärderangående taxametern.Vid det ekonomiska seminariet framkom att antaletkonkurser ökade med 730 %.Bakom denna ökning döljer sig många tragedier men ocksåen lönsam verksamhet. Även anställda är medvetna om attkonkurs är ett konkurrensmedel. Taxibranschen fostrarstuderande m.fl. som vill tjäna extra pengar genom att körataxi. Dålig moral sprider sig på detta sätt till andra områdeni samhället. kan en privat person skaffa sig en bilgenom leasing och köra taxi i utan att någonkontrollerar vem näringsidkaren är.Att det är lätt för oss konsumenter att få tag i taxi i t.ex.Stockholm beror inte bara på långa rader av lediga bilar.För speciellt många kvinnor och äldre känns det inte längretryggt att anlita taxi. Dessutom snurrar flera förare runtutan att hitta trots att det är välkända platser kunden villåka till. Att en del förare vägrar eller visar missnöje närbeställningen gäller korta sträckor är inte hellerkundvänligt.För att taxinäringen inte skall bli en laglös bransch börföljande krav ställas på näringsidkaren:1. Det skall fordras ett tillstånd per bil.2. Obligatorisk anslutning till större centraler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att komma till rättamed missförhållandena inom taxinäringen.
mot · GG02T301 · 1993-01-26 00:00:00 — Bygg -- nuDen sa kommunikationsminister en interpellationsdebatt om : ''Närkommer pengarna? Mitt besked,som jag gav i mitt ursprungliga svar, står fast: senast ibudgetpropositionen. Ambitionen är att kommamed ett beslut i den här frågan. ''Efter att ha tagit del av budgetpropositionen tvingas vikonstatera att regeringen än en gång svikit givna löften. Inteheller finns det pengar till en ny bro överÅngermanälven. Det enda som finns är vaga löften om attregeringen skall återkomma till frågan senare.Under många år har det varit förbjudet för fordon över51 ton att köra över . ochhösten 1992 blev situationen akut. fick tvågånger stängas för all tung trafik. Alla fordon över fyra tonfick dirigeras över vilket innebar flera milsomväg. Efter reparationerna gäller fortfarande förbudet förfordon över . En ny bro skulle däremot förkortaavståndet för alla fordon på med drygt 8 km.Sandöbrons dåliga standard innebär att stora delar avlandets exportindustri hämmas i sin utveckling. Näringsliveti regionen åsamkas också stora kostnader på grund avlängre transporter.Näringslivet i har stor betydelse för Sverigesom helhet. Stora delar av produktionen går på export ochNorrland står för ett betydligt högre nettoexportvärde perinvånare än riksgenomsnittet.En ny bro över har stor betydelse förinfrastrukturen i hela . Vårt näringsliv är oerhörtberoende av snabba och bra kommunikationer. Därför ärdet ur konkurrenssynpunkt helt oacceptabelt att E4 genomNorrland inte håller en godtagbar standard.Vår motion läggs också mot bakgrund av den dramatiskautveckling som sker på arbetsmarknaden. Den öppnaarbetslösheten i beräknas sommaren 1993uppgå till . av byggnadsarbetarnaberäknas vara utan arbete . Det ärytterligare ett argument för att dra igång bygget snabbt.Argumenten för en ny bro över ärmånga och välkända. Den tidigare socialdemokratiskaregeringen beslöt att bron skulle byggas.Medel skulle anvisas ur det särskilda infrastrukturanslagetsom den socialdemokratiska regeringen inrättade. Denborgerliga regeringen har använt dessa pengar till andraändamål. Trots det har flera statsråd i den nuvaranderegeringen sagt sig vilja verka för en snabb byggstart. Detär därför logiskt att i samband medbudgetbehandlingen beslutar att anslå medel till byggandeav . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av en ny bro överÅngermanälven.
mot · GG02T303 · 1993-01-26 00:00:00 — Väl fungerande kommunikationer är nödvändiga för enregions utveckling. Detta har många politiker klart för sig.Trots detta har vi stora brister i nästan hela landet inomkommunikationsområdet. Det beror på alltför låga anslagbåde till vägar och järnvägar . I dennamotion kommer vägnätet i att behandlas.Många angelägna vägprojektVägverkets anslag för investeringar ilänstrafikanläggningar i är heltotillräckliga. har fått en dåligbehandling inom kommunikationsområdet vad gälleranslagen till ingår som en del av Räta linjen, envägförbindelse ------Sala--och berör fyra län. Räta linjen har på mångavägavsnitt en god standard, men för att vägen skall fungerahelt tillfredsställande som transportled krävs attförbättringar och ombyggnader snabbt kan genomföras påvissa vägavsnitt. Räta linjen med en genomgående högstandard utan ''flaskhalsar'' skulle kunna avlastaStockholmsområdet, vad avser nordsydgående långvägatrafik. En mera utförlig redovisning har jag lämnat i motion1992/93:T302.Ett annat ytterst angeläget projekt gäller E18 sträckanKöping--. Denna del av har mycket låg standardoch behöver en snar ombyggnad. Ytterligare skäl har jagframfört i motion 1992/93:T304.Flera andra angelägna vägprojekt vad avser riksvägarfinns inom länet. Att förbättra inom länet ärockså mycket angeläget för att öka framkomlighet ochsäkerhet för den livliga trafiken mellan Stockholmsregionenoch . Upprustning av är också angeläget.Det behövs därför ökade anslag. Givetvis behöver i länetgöras kompletterande investeringar i länsvägar,statskommunvägar och kollektivtrafikanläggningar.Särskilt landsbygdens vägar har drabbats mycket hårt av1980-talets alltför låga väganslag. kundenödvändiga upprustningar ej genomföras och underhålleteftersattes. Två exempel som kan nämnas är väg 858Östervåla--och väg 272 länsgränsen motUppsala län.Enskilda vägarDe enskilda vägarna är i särklass landets längsta vägnät.Nästan alla uttransporter av produkter från jord- ochskogsbruket påbörjas på dessa vägar. Nästan allaintransporter av insatsvaror och förnödenheter till deareella näringarna avslutas på enskilda vägar. De enskildavägarna har också stor betydelse för allmänheten, förturism, rekreation, fritids- och friluftsliv.De enskilda vägarna måste ses som en mycket viktig ochintegrerad del av landets totala vägnät med storsamhällsekonomisk betydelse. Det är därför viktigt attstaten tar ett stort kostnadsansvar för det enskilda vägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ges högprioritet vid fördelning av tillgängliga och tillkommandemedel.