mot · GG02Ub502 · 1993-01-26 00:00:00 — anseratt alla skolor som får bidrag via stat eller kommun ska varaskyldiga att ta emot alla elever; oavsett handikapp och omde kostar mer för att få en fungerande skolgång.Tanken om valfrihet bjuder på ett annat allvarligtproblem. Skolpolitik handlar om barn. Eftersom barn intehar samma medborgerliga rättigheter (och skyldigheter)som vuxna kan ingen garantera att fria val i skolan leder tillatt barnens olika intressen kommer att respekteras.Föräldrarnas intressen och ambitioner kan lika gärna slåigenom i ännu högre grad . Alla föräldrar utgör inteheller samma stimulans för sina barn. För många barn ärskolan en livsnödvändig från besvärliga, iblandolidliga hemförhållanden. Man kan därför inte, såsomregeringen, förutsätta att alla barn mår bättre av ett ökatföräldrainflytande i skolan.Valfrihet i skolanVänsterpartiet ser gärna att utrymmet för den enskildeelevens intressen och val ges större utrymme i skolan. Dettabör genomsyra lärarpedagogiken i skolan och även tillåtaspåverka läroplanen. Vi ställer oss dock tveksamma till omen ökad s.k. profilering av enskilda skolor leder till ökadkvalitet och att elevernas intressen tas bättre tillvara.Hänsyn måste tas till att profilering av en skola mednödvändighet leder till att viktiga ämnen som inte innefattasi profileringen får stå tillbaka.På lång sikt leder profileringen på skolenhetsnivå till enökad segregering av grupper och individer i samhället, enutveckling som inte kan stödja.Vad som i motionen anförs om profilering i skolanbör ge regeringen till känna.FinansieringVänsterpartiet har i tidigare motion kraftigt kritiseratnivån på bidraget till fristående skolor (f.n. ). Uppföljande undersökningar har också visat att defristående skolorna, generellt sett, gynnas på dekommunala skolornas bekostnad och att den knappaplaneringstiden för kommunerna, minskadesamordningskostnader m.m. medfört en betydandeekonomisk belastning.Finansieringen av s.k. fristående skolor får inte gynnaspå den kommunala skolans bekostnad. En ökad konkurrensmellan olika skolformer bidrar inte till att höja kvaliteten påskolväsendet.Ett statsbidrag på torde överensstämma bättremed friskolornas faktiska kostnader. Frågan bör dockutredas ytterligare eftersom är principielltkritiskt till ett generellt och statiskt bidragssystem som inteser till den stora variation i behov och kostnader somfinns.Kommunal vuxenutbildningVänsterpartiet arbetar för återkommande utbildning ochett livslångt lärande. I det perspektivet ärvuxenutbildningen central.Arbetslivet och samhället i stort förändras och utvecklasallt snabbare. En god allmänbildning blir därför nödvändigför att klara det framtida arbetslivet. är ett relativtlågutbildat land jämfört med viktiga konkurrentländer.Enligt var andelen arbetskraft utangymnasieutbildning i , jämförtmed i och 16,4 i USA.I fjolårets OECD-utvärdering av den svenskautbildningssektorn (1992) påpekades särskilt att ''densvenska juvelen'' -- vuxenutbildningen -- riskerade attkomma på skam p.g.a. nedskärningar.Enligt mening är vuxenutbildningenämnad att överbrygga och utjämna utbildningsklyftor inomoch mellan generationerna. Den spelar därmed enavgörande roll i en politik för rättvisa och jämlikhet.De kraftiga nedskärningar som skett på kommunalvuxenutbildning är ett hårt slag mot många vuxna ochlågutbildade som är i behov av vidareutbildning. Detsammagäller många ungdomar som behöver komplettera sinastudier för att komma in på högskolan. Detta behov höjs nunär högskolan expanderar.Regeringen har sagt sig vilja föra en politik för tillväxtmed satsningar på utbildning. De för industrin mestproduktiva utbildningsinvesteringarna är att arbetskraftenfår gymnasiekompetens. Regeringen förhindrar en sådanutveckling genom att inte satsa på komvux. Regeringensutbildningspolitik vad avser vuxenutbildningen gynnar intetillväxten utan behåller och vidgar utbildningsklyftorna.Att under ett svårt arbetsmarknadsläge inte förespråkakraftiga ökningar av vuxenutbildningen är inget annat änklasspolitik riktad mot lågutbildade och därmed svagagrupper.Vänsterpartiet föreslår med anledning av det ovansagda att anvisar förytterligare platser inom komvux. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sektorsbidraget till skolanskall återinföras,2. att hos regeringen begär att enparlamentarisk skoldelegation inrättas, enligt vad imotionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om meritvärderingsförordningen,4. att hos regeringen begär att den läggerförslag på skolans område som kan bidra till att klyftorna isamhället minskas, enligt vad i motionen anförts,5. att hos regeringen begär att förslag tilländring av arbetsmiljölagen utarbetas så att skolorna åläggsatt i sina skolplaner utarbeta konkreta förslag till förbättringav arbetsmiljön också ur ett jämställdhetsperspektiv ochaktivt arbeta för att flickor inte missgynnas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-program för upprustningav skolans arbetsmiljö,17. att på särskilt anslag till Inredning ochutrustning av skollokaler för /94 anvisar ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att självförtroendeträning medinslag av självförsvarsträning bör ingå i flickornasutbildning på högstadiet och gymnasiet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om relationsträning för pojkar iskolan,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge den parlamentariskaskoldelegationen i uppdrag att utreda frågor omkunskapens innehåll,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge den parlamentariskaskoldelegationen i uppdrag att utreda jämställdheten iskolan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av en betygsfri skola,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorium för handikappadeelever att delta i undervisningen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsammans medSIH bör undersöka behovet och möjligheten att anordnafortbildning på nationell basis,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om profilering i skolan,16. att hos regeringen begär att frågan omfinansiering av fristående skolor utreds enligt vad imotionen anförts,17. att beslutar att den kommunalafinansieringen av fristående skolor tills vidare skall utgöra75% av kommunernas genomsnittliga skolkostnader,18. att till vuxenutbildning /94 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit.