mot · GG02Ub53 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens Hälsouniversitetet i , resurserPropositionen 1992/93:169, Högre utbildning för ökadkompetens, innehåller ett förslag till ett nyttresurstilldelningssystem för högskolorna. Propositionenanger också treåriga utbildningsuppdrag för respektiveuniversitet och högskola. Alla högskolor föreslås få en likastor resurstilldelning för alla kurser inom sammautbildningsområde. En högskola kan utöver de per capita-beräknade ersättningarna tilldelas ersättning för vissa av desärskilda åtaganden som anges i utbildningsuppdraget.Det kan tilläggas att under hösten 1992bereddes möjligheter att ta del av en grov skiss till nyttresurstilldelningssystem. Den konkreta utformningen avdet nya systemet presenterades !Utredningens förslag har inte remissbehandlats eller varitföremål för någon offentlig debatt. Däremot har förslagetfått utgöra grund för den fördelning av resurser regeringengjort i den nu aktuella propositionen. Propositionenlämnades till efter det att dens.k. resursberedningen lämnat sitt förslag. Dennahandläggningsordning har gjort det omöjligt för alla parteratt alls anpassa systemet till bl.a. lokala olikheter ochprofileringar. Resurstilldelningssystemet får med andra orden rad besynnerliga konsekvenser inom olikautbildningsområden och högskolor.Riksdagen beslutade om en omfattande ochbetydelsefull utbildningsreform som innebar attHälsouniversitetet i etablerades den 1 juli 1986.De åtaganden som Hälsouniversitetets huvudmän, statengenom och iÖstergötland, påtog sig medförde en radikal pedagogiskoch innehållsmässig förnyelse av vårdutbildningen påhögskolenivå. Flertalet av de nya idéer inom pedagogiskutveckling, som utredningen ''Frihet, ansvar, kompetens --SOU 1992:1'' uppmärksammade har Hälsouniversitetetredan initierat. Genom att Hälsouniversitetet varitbanbrytande inom pedagogiskt utvecklingsarbete har manfungerat som förebild, idégivare och diskussionspartner vidförnyelse inte bara av vårdutbildning utan även av t.ex.jurist- och agronomutbildning. Den kompetens somutvecklats och den vilja till förnyelse som finns förenat medsmåskalighet gör att det inom Hälsouniversitetet finns godamöjligheter att pröva nya former i det lilla formatet. Dessakan sedan, om de faller väl ut, prövas på annat håll precissom varit fallet med Hälsouniversitetets utbildningsreform.Det bör vara i landets intresse att upprätthållaförutsättningarna för detta förnyelsearbete.Utbildningsreformen inom Hälsouniversitetet harinneburit mycket merarbete och stora uppoffringar för demsom arbetat där. Alla de extra insatserna har varit möjligagenom att man trott på idén.Hälsouniversitetets särskilda åtagande har inteuppmärksammats i regeringens proposition.Resurstilldelningen har skett helt schablonmässigt. Dengenerella per capita-tilldelningen minskar drastisktHälsouniversitetets ekonomiska ramar och äventyrar dessverksamhet och dess möjlighet att tjäna som föregångareoch modellbyggare.Vi motionärer anser att resurstilldelningssystemet måstejusteras och göras mera flexibelt så att önskvärd utvecklingkan stimuleras och inte förhindras.Resurstilldelningssystemet måste premiera såväl ökadeffektivitet och kostnadsmedvetenhet somkvalitetsutveckling. Det föreslagnaresurstilldelningssystemet medför minskade anslag förgrundutbildningen vid Hälsouniversitetet i medinemot . Detta skapar nästintill oöverstigliga problem.Vi menar att resurstilldelningssystemet måste anpassas såatt det på ett påtagligt sätt kan ta hänsyn till kvalitets- ochförnyelseaspekter. Detta bör enligt vår mening resultera ien omfördelning av givna resursramar till förmån förHälsouniversitetet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurstilldelningen tillHälsouniversitetet i .