ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N307 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning för uppfinnare och produktutvecklare i BakgrundAlltmer har insikten kommit om att de kreativamänniskorna, uppfinnarna och produktutvecklarna har enavgörande betydelse för ett lands förmåga att hävda sig i eninternationell konkurrens.Denna insikt har dock inte lett till att näringsliv ochsamhälle tagit tillräckliga initiativ till åtgärder som kanstödja och skapa goda förutsättningar för våra kreativabegåvningar.Framför allt samhället, men också näringslivet, harägnat sin kraft åt att uppmuntra den receptiva kunskapenhos människorna. Syftet med detta har naturligtvis varitgott, nämligen att öka välståndet i landet. Emellertid måstevi se till att i ökad utsträckning stimulera ochutveckla vår förmåga till förnyelse och utveckling. Dettagäller inte minst de små och medelstora företagen. Det kanske genom att skapa de förutsättningar som våra kreativabegåvningar behöver för att fungera väl, nämligenföljande:att skapa goda förutsättningar för ett brettkunskapsinhämtandeatt skapa goda förutsättningar förerfarenhetsutbyte mellan likasinnadeatt skapa godaförutsättningar att få pröva sina egna idéer och uppfinningaroch att utveckla dessa.IdeumFöretagsutvecklarna AB, Ingenjörssamfundet ochSvenska UppfinnareFöreningen driver sedan hösten 1990ett treårigt försöksprojekt med utbildning för uppfinnareoch produktutvecklare på Folkhögskolan i på verksamheten är Ideum.Regeringen anvisade medel till projektet i proposition1989/90:88. Det genomförs nu en nioveckorskurs i halvåret.Våren 1993 startar den femte kursen. Försöksperiodenavslutas hösten 1993.Projektet har på olika sätt varit mycket framgångsrikt.Ideum börjar bli känt bland intressenter i hela landet.KompetenscenterStärkt av resultatet anser vi nu att ett permanentkompetenscenter -- Ideum -- bör skapas i Grimslöv.Basverksamheten skulle vara den nuvarande utbildningen i''Förnyelseteknik''.Verksamheten breddas sedan och utvecklas för att bli ettnationellt centrum där kreativa begåvningar i näringsliv ochsamhälle ges möjligheter till utveckling ochkunskapsinhämtande, som de på olika sätt kan fåstöd för att arbeta vidare med egna projekt.Med utgångspunkt ifrån nuvarande försöksverksamhetmed upparbetade kanaler och erfarenhet har Ideum mycketgoda förutsättningar att utvecklas till ett kostnadseffektivtnationellt kompetenscenter med inriktning påproduktförnyelse och industriell utveckling. Hörnstenarnaskulle vara kunskapsutveckling, erfarenhetsutbyte ochpraktisk utvecklingsteknik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning för uppfinnare ochproduktutvecklare i .
mot · GG02N308 · 1993-01-26 00:00:00 — Utvecklingen av små företag Det går inte att kommendera eller administrera framutveckling. Den måste födas genom enskilda människorsskapande förmåga.Genom vår obenägenhet att ta itu med grundläggandestrukturella obalanser i vår ekonomi balanserar vårt land,efter två decenniers konsumtion på kredit, nu på gränsen tillallmän depression.Det föreligger en bred samsyn om att det är de småföretagen som kan lyfta vårt land ur arbetslöshet ochpessimism och skapa framtidstro och utveckling.För att åstadkomma detta behövs ett gottföretagsklimat. Vi har kunnat notera en positivattitydförändring till företagarna. Under den mestsocialistiska jämlikhetsepoken förväntades alla människorställa in sig i ledet, och de som exempelvis genom godaentreprenöregenskaper utmärkte sig som framgångsrikaföretagare skälldes för att vara kapitalister och utsugare.Numera röner företagarna uppskattning.Men vi behöver från samhällets sida göra mer för att påett optimalt sätt ta vara på den skapande kraftentreprenörerna besitter. Ett sätt är att höja deras allmännaföretagarkompetens.I har ett utbildningsprojektpågått med hjälp av en speciell medelstilldelning vialänsarbetsnämnden. 28 stycken småföretagare har fått kvalificerad utbildning iföretagsekonomi, ADB-teknik, marknadsföring, m.m.Ansvariga för utbildning har Stiftelsen förekonomisk utbildning -- knuten till högskolan i --varit.Länets riksdagsledamöter har beretts tillfälle att följautbildningen och det går inte att ta miste på den entusiasmsom präglar kursdeltagarna.De har samfällt framhållit att det varit en stor fördel attfå studera . En del har på grund avlågkonjunkturen haft mindre att göra i sina företag medanandra tagit igen bortovaron från företaget genom att arbetalördagar och söndagar.Samtliga anser att de genom utbildningen har blivitbättre företagare och många av dem är nu beredda attomgående söka utveckla sina företag genomnyanställningar. (Om samtliga landets småföretagareanställde en ytterligare medarbetare skulle arbetslöshetenminska med ca 100 000 personer. )Företagarna har erhållit ett utbildningsbidrag å 500kronor per dag och utbildningen har totalt kostat 2,8miljoner kronor.Vi anser att de erfarenheter som gjorts bör leda fram tillatt minst tio liknande utbildningsprojekt av småföretagarestartas i lika många län under /94.Stiftelsen, som ansvarat för projektet i , ärberedd att administrera utbildning i andra län och ta ansvarför att kvaliteten hålls på samma höga nivå.Vi föreslår att de medel om ca sombehövs för att finansiera detta projekt tas inom ramen föranslaget B 5, Småföretagsutveckling. Målformuleringenmed detta anslag stämmer väl överens med motionens syfte.Regeringen bör alltså inför kommande budgetpropositionges detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av /94.
mot · GG02N310 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade att ett mineralkontorskulle inrättas i . beslutade också om enökad baskartering i och län.Tidigare bedriver SGU kärnarkivverksamhet i Malå.Sammantaget avsattes på årsbasis 16--tillverksamheten.Beslutet hade två utgångspunkter. Satsningen skulle fåstor betydelse för mineral- och gruvnäringens utveckling ide båda länen. Den andra bakgrunden, som diskuterasmycket i näringsutskottet, var att insatsen skulle utgöra engrundläggande regionalpolitisk insats för berörda län ochinte minst för kommun.SGU:s etablering av verksamheten gåruppseendeväckande långsamt. Ännu har ingen personalanställts. Detta trots att det finns ett stort utbud avkvalificerat folk. Någon diskussion om att anställa en chefmed placering i verkar inte förekomma. Detta ärutomordentligt allvarligt för gruvnäringen.För att ta tillvara den kompetens som frigjorts i och medavvecklingen av den statliga prospekteringen och SGAB ärdet av största betydelse att verksamheten etableras ochpersonal anställs snabbt. Med det stora utbudet avkompetent personal som finns friställd torde det inte varanågot problem att anställa personal, som kan tillträdatjänsterna omedelbart.Gruv- och mineralindustrin behöver det stöd sommineralkontorets verksamhet är avsedd att ge, och stödetbehövs snabbt. Den utdragna uppbyggnadsprocessen ochetableringsfrågan riskerar att äventyra hela satsningen.För att rätta till ovan nämnda problem och garantera ettökat tempo och ett engagemang som bättre säkerställer attden gjorda satsningen ger avsett resultat på kort och långsikt föreslås följande:Gör mineralkontoret i till enhelt självständig enhet som erhåller eget anslag med förverksamheten anvisade medel som uppgår till ca ochinnefattar mineralkontorsdrift, kartering i Västerbottensoch samt kärnarkivshantering.Mineralkontoret arbetar med fastställda mål och höga kravställs på effektivitet, affärsmässighet ochserviceinriktning.Mineralkontoret genomför arbetenamed egen baspersonal och köper vid behov tjänster från tex SGU och andra organisationer/företag.Vidpersonalrekrytering prioriteras kompetent personal som ärberedd att bosätta sig i . En lokalt förankrad personalger en mycket högre effektivitet och drivkraft iverksamheten. Intresset att få igång gruv- ochmineralverksamheten ökar väsentligt då det personligaengagemanget är stort.I näringsutskottet rådde stor enighet om vikten av attetableringen skulle ske snabbt och att en avgörande del avden personella satsningen skulle komma till del.Vi är också övertygade om att ett självständigtmineralkontor med ovanstående arbetsuppgifter genom ettbättre intresse för regionens utveckling och med möjlighetatt avväga egna insatser och köpta tjänster kommer att få utväsentligt mera av anslagna medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt inrättar ett mineralkontor i som blirsjälvständigt i förhållande till geologiskaundersökning.
mot · GG02N313 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen 1992/93:B9, bilaga 13, föreslås ettreservationsanslag för budgetåret 93/94 om l5 milj kr till ABGöta kanalbolag för upprustning och drift av kanalen.Vid beslut fastställdes ett belopp om 78milj kr penningvärde för att , 1990--1995, bidra till underhåll och upprustning.I näringsutskottets betänkande 1992/93:NU 15påpekade utskottet vikten av att kanalbolaget skulletillföras medel i så god tid att dess möjlighet till planeringav insatser inte försvårades.AB kanalbolag har i en skrivelse daterad den 23november 1992 begärt för /94,en uppräkning av det tidigare beslutade beloppet på15,penningvärde.Den reducering av medel för underhållet och driften vidGöta kanal, som gjorts /93 och föreslås för1993/94, medger att driftverksamheten och löpandeunderhållet kan genomföras i tillräcklig omfattning. Detprogram som fastställts för att återta tidigare eftersattunderhåll kan med det reducerade bidraget inte fullt utfullföljas i motsats till vad tidigare beslutat.Behovet att återta eftersatt underhåll kvarstår. Denreducerade nivån kommer att innebära onödiga förseningaroch fördyringar.Med hänvisning till den allmänna ekonomiskasituationen finner jag anslaget för budgetåret l993/94acceptabelt, men vill påpeka inför budgetåret l994/95nödvändigheten av att programmet för att återta eftersattunderhåll kan genomföras. Således vill jag understrykavikten av att medel i enlighet med tidigare beslut tillförskanalbolaget så att inför 94/95 företaget fullt utkompenseras för de 92/93 och 93/94 gjorda reduceringarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AB kanalbolags framtidabehov av medel för drift och underhåll.
mot · GG02N317 · 1993-01-26 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på denkommunikationspotential som finns i --Oxelösunds-området med hänsyn till motorväg, järnvägar,hamn och /,315. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av offensivainsatser inom byggområdet,416. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-satsningar inomkommunala lokaler,417. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om landskapsvårdande insatser efter1994,518. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsskapandekulturmiljövård i ,619. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svenskt barnbildarkiv,220. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Gamla teatern i ,221. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en delning av anslaget till Julitaoch ,222. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning på Julitalantbruksmuseum,223. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,224. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning på ettÖstersjöcentrum.5
mot · GG02N401 · 1993-01-26 00:00:00 — Finansiering av småskalig vattenkraft Vid energiöverenskommelsen 1991 mellan regeringenoch oppositionen beslöts att investeringsbidrag skullelämnas till vindkraftverk, biobränsledrivna kraftvärmeverksamt solenergianläggningar.Småskalig vattenkraft undantogs från bidragen och försmåskalig vattenkraft föreslår vi nu en annan typ avfinansieringsstöd.I stället för investeringsbidrag skapas en statlig lånefond,vilken funnits tidigare genom den s.k.vattenkraftslånefonden som var giltig (SFS nr 787--1919).Vid avvecklingen av denna fond föreslog för övrigt en avremissinstanserna, , att denskulle bibehållas för småskalig vattenkraft.En ny vattenkraftslånefond skall utformas som ettstatligt låneinstitut med krav på återbetalning baserat på ettvattenkraftverks livslängd.Fonden skall även kunna bevilja förprojekteringsbidragpå av godkänd kostnad.Vattenkraftslånefonden skall fram tillföras900 mkr enligt förslag nedan. Lån kan beviljas till av den totala investeringen för nybyggnad ellermodernisering/utrustning.NUTEK åläggs att prova och godkänna projekt somskall beviljas lån eller förprojekteringsbidrag ur fonden.Amorteringstiden skall vara högt 45år, varav amorteringsfria, därefter rakamortering. Räntan sätts till . Räntan senareläggs tillbetalning av lånets löptid.Lån tillnyproduktion eller upprustning av total kostnad.Ränta -- Amortering 5 + 40år.Projektering = bidrag.Fonden bildas genom att medel tillskjutes med ettengångsbelopp samt att fonden --2000 årligenerhåller av vattenkraftsskatten.n1993200 MkrEngångsbelopp1994100 Mkr10 % av Vattenkraftsskatten1995100 Mkr1996100 Mkr1997100 Mkr1998100 Mkr1999100 Mkr2000100 MkrSUMMA900 Mkr Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fond förfinansiering av småskalig vattenkraft.
mot · GG02N403 · 1993-01-26 00:00:00 — Lag om starka magnetfält Magnetiska fält uppstår kring starkströmsledningar ochfinns bl a runt kraftledningar och elektriska apparater. Pågrund av den ökande användningen av elektrisk apparaturexponeras allt fler människor för magnetiska fält. Senaretids forskning har påvisat hälsorisker vid långvarigexponering för magnetiska fält, även om forskarna är oenseom graden av fara. Särskilt har cancerrisken, leukemi ochhjärncancer, uppmärksammats i detta sammanhang. Fleraundersökningar har bl a studerat eventuella sambandmellan barncancer och magnetiska fält, men mer forskningbehövs. Samband mellan exponering av magnetiska fält ochcancer måste tas på största allvar.Enligt innebär elektriska fältstarkare än 0,20 mikrotesla en fördubblad risk för leukemi.Vid 0,29 mikrotesla är leukemirisken så stor. Idetta sammanhang kan nämnas att kraftfältet kring ennormal persondator uppgår till ca 0,05 mikrotesla. Det ärdäremot inte ovanligt att man vid olika arbetsplatser, påkontor och industrier har uppmätt mycket högelektromagnetisk strålning. På de flesta arbetsplatser vetman emellertid inte hur stark strålningen är, eftersommånga är omedvetna om riskerna och aldrig gör mätningar.Någon lag för högsta tillåtna nivåer för elektromagnetiskstrålning inomhus finns ej heller. Därför vidtages intesäkerhetsåtgärder i nödvändig omfattning mot strålningen.Vi anser mot denna bakgrund att en lag bör stiftas vad gällerhögsta tillåtna nivåer för hur starka magnetfält får varainomhus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och lagstiftning vadgäller elektromagnetisk strålning.
mot · GG02N404 · 1993-01-26 00:00:00 — Återinförande av vinstandel för producerad vattenkraftsel till I den regionalpolitiska utredningen föreslås att 1öre/kWh producerad vattenkraftsel återförs till län ochkommuner där vattenkraften produceras.Kravet på omfördelning av vattenkraftspengar har vidupprepade tillfällen förts fram i olika sammanhang, bl a imotion till ifjol.Från har en enig länsstyrelse begärt hosregering och riksdag att vattenkraftspengar skall investerasi länets infrastruktur och i uppbyggnad av industrier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag i enlighet medvad i motionen anförts om återförande av vinstandel förproducerad vattenkraftsel till kommuner och län därvattenkraften produceras.
mot · GG02N405 · 1993-01-26 00:00:00 — Återföring av vattenkraftens vinster till inland För regionalpolitiska insatser i det norrländska inlandethar rests starka och välmotiveradekrav på en återföring av de vinster som vattenkraften ger.Det norrländska inlandet har genom vattenkraftensutbyggnad fått släppa ifrån sig betydande naturvärden somnu skulle ha varit av stor betydelse för inlandets utvecklinginom turistområdet.Vattenkraften har haft stor betydelse för somindustrination och för sysselsättningen i landet. Men devattenkraftsproducerande kommunerna i inlandhar tvärtom fått vidkännas en negativ utveckling med högarbetslöshet och ett vikande befolkningsunderlag och ensvag infrastruktur.Den socialdemokratiska regeringen tillsatte enparlamentarisk kommitté med uppgift attutreda regionalpolitikens inriktning m.m. Ikommittédirektiven från regeringen ingick bl.a. attkommittén skulle pröva om kommuner som har utbyggdvattenkraft skulle få del av de vinster som vattenkraften ger.Kommittén, som överlämnade sitt betänkande iseptember 1989, föreslog en återföring av vattenkraftensövervinster till inlandet med 300miljoner kronor per år.Behovet av dessa insatser är nu särskilt angeläget motbakgrund av den starkt försämrade situation som i höggrad drabbar inlandets kommuner med en ytterligareförsvagad arbetsmarknad och hög arbetslöshet.Det föreligger således ett akut behov att förstärkainlandets arbetsmarknad och infrastruktur. Eljest riskerarstora delar av inland att försättas i en omöjligsituation. En överföring av vinstmedel från vattenkraftenskulle få stor betydelse för inlandskommunernas möjlighetatt säkra en fortsatt överlevnad.Riksdagen bör därför ge Regeringen i uppdrag attfullfölja den inriktning som angavs av 1987 årsregionalpolitiska kommitté om en återföring avvattenkraftens övervinster till det norrländska inlandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återföring av vattenkraftensvinster till inland.
mot · GG02N406 · 1993-01-26 00:00:00 — Nya riktlinjer för placering av kraftledningar har ett par svenska undersökningarpresenterats som påvisar att det finns samband mellancancer och magnetfält alstrade av elektriska ledningar ochinstallationer. Den ena undersökningen av vid har gällt440 000 personer bosatta intill 220 och 400 kilovoltskraftledningar. De har därvid funnit samband mellanleukemi hos barn och historiskt beräknade magnetfält.Den andra undersökningen av har gällt arbetare exponerade förmagnetfält och har funnit vissa samband med såvälhjärntumörer som leukemi. Många andra undersökningarfinns internationellt där olika misstänkta effekteranalyserats. Orsakssambanden är dock för första gångenordentligt tydliga på ett epidemiologiskt material medmänniskor i dessa nya undersökningar.Magnetfält alstras intill kraftledningar och andraelektriska installationer med höga kraftfält och flera faser.Magnetfälten begränsas i princip inte av byggnader etc.Magnetfälten minskar logaritmiskt från kraftledningen.Magnetfältets storlek är beroende av fasernas placering ochnya stolpar har tagits fram där effekterna är mindre. Ävenbergförläggning har fördelar. Effekterna har ocksåsamband med periodiciteten eller antalet herz.De enda gränsvärden som finns i säger att enkraftledning med mer än inte får ligga närmare enbyggnad inom detaljplan än . Dessa gränsvärden ärsatta av säkerhetsskäl med hänsyn till risken för nedfallandeledning. Några gränsvärden när det gäller magnetfältensstorlek finns inte. I olika miljösammanhang arbetar manefter försiktighetsprincipen: det vill säga att ofarlighetenskall garanteras. Här finns dock bevis för vissa negativaeffekter som betydande osäkerhet fortfarandefinns. De gränsvärden som finns bör därför kompletterasmed sådana satta efter magnetfält. har siffran 0,1mikrotesla nämnts som gränsvärde. Det innebär attsäkerhetsavståndet till en 220 kV-ledning ligger kring . Nya gränsvärden behövs såväl vid ny sombefintlig bebyggelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att berörd myndighetfår i uppdrag att fastställa gränsvärden för närhet mellanbostäder/arbetsplatser och elektriska installationer utifrånmagnetfältens storlek.
mot · GG02N407 · 1993-01-26 00:00:00 — Biobränsleförsök i mindre skala Det råder en bred enighet om att biobränslenasandel av energiförsörjningen måste öka kraftigt om delångsiktiga miljö- och energipolitiska målen skall kunnanås. En avgörande faktor är att biobränslen, till skillnadfrån fossila bränslen, inte anses ge något nettotillskott avkoldioxid till atmosfären vid förbränning.Allmänt kan konstateras att användningen ochförsöksverksamheter av biobränslen är koncentrerade tillområden med ett stort uppvärmningsbehov, dvs. områdenmed industri eller stor befolkning, med andra ord harsatsningarna gått till storskaliga verksamheter. Att förändra''energibalansen'' -- förbrukare, producenter ochdistribution -- är förbundet med stora investeringar och tarlång tid.Gävleborgs län ingår som en integrerad del i detnationella energiförsörjningssystemet och har småmöjligheter att gå utanför detta, annat än marginellt. Ettaktivt sätt är dock att ta lokala energislag i anspråk. Länethar gott om biobränslen och en hel del anläggningar förbioenergiproduktion. Bioenergin representerar också ett avde få områden där de lokala förutsättningarna kan påverkaenergiförsörjningsbalansen.Gävleborgs län har allt som behövs för att producerabioenergi -- råvara, kunskap och arbetskraft. Problemetmed mindre anläggningar är ofta att man har överkapacitet.Här kan man koppla ihop länets besvärligalantbrukssituation. För att bryta stagnationen behövs en nyvåg av kunskapsöverföring även till lantbruket för att tafram en mer diversifierad verksamhet på landsbygden.Experiment i växthusodling, biodynamisk odling, nyagrödor för t.ex. industriell användning ochbiobränsleanläggningar bör stimuleras i mindre skala. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biobränsleförsök i mindre skalai .
mot · GG02N408 · 1993-01-26 00:00:00 — Mottagningsplikt för lokalt producerad kraft fanns ingen plikt för en områdesdistributör attta emot kraft producerad i mindre, lokalaproduktionsanläggningar (anläggningar under 1 500 kW effekt).Eftersom denna kraft i praktiken enbart kan säljas tilldistributören fanns här en monopolsituation som kundeutnyttjas av distributören genom att betala oskäligt lågersättning.Efter ett flertal påvisade fall av alltför låg kraftersättninginfördes en ändring i ellagen där områdesdistributörenålades mottagningsplikt samt att lämna skälig ersättning förmottagen kraft, en ersättning som producenten hade rätt attfå prövad i nu pågående förändring av ellagen finns i direktiven tillutredaren ej angivet att denna mottagningsplikt skallbehållas. Skälet till detta skall vara att i en fri marknad skallsäljare och köpare fritt kunna sluta avtal. Denna principfungerar troligen bra mellan de större operatörerna på enelmarknad, men mindre producenter (och konsumenter)kommer att hamna i kläm. Dels saknar dessa i allmänhetkompetens och organisation att hantera köp- ochförsäljningsverksamhet av detta slag, dels kommer en kund,t.ex. en industri, att kräva ständig tillgänglighet påabonnerad kraft, vilket vind- och vattenkraftverk ej kangarantera. För att åstadkomma ständig tillgänglighetkommer därför att krävas dyrbara reservkraftsabonnemanghos distributören, vilket direkt kan göra de lokalaproduktionsanläggningarna olönsamma och beroende avdistributörens prissättning av reservkraft.Detta skulle innebära förhållanden lika de som råddeföre 1988 och kunna medföra nedläggning av småskaliga,lokala produktionsanläggningar, vilket är imotsatsförhållande till samhällets strävan att utvecklaalternativ elproduktion.I flera har man insett detta och införtmottagningsplikt och garantipriser.En mottagningsplikt med samtidig plikt att lämna skäligersättning för kraft från små produktionsanläggningar störej konkurrensbegränsningsreglerna eftersom dessakraftleveranser i allmänhet enbart omfattar några procentav distributörens totala kraftanskaffning.Det är därför angeläget att i den nya ellagenmottagningsplikt och rätt till prövning av villkorenbibehålles för små produktionsanläggningar.FörslagI den nya ellagen skall mottagningsplikten förområdesdistributören bibehållas liksom producentens rätttill prövning av ekonomiska och övriga villkor vidsamkörning med distributören. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mottagningsplikt för lokaltproducerad kraft.