mot · GG02A267 · 1993-01-26 00:00:00 — Medtanke på kommunernas ekonomiska situation bör bidragetvara 30 000 per studerande. Det bör överlåtas åt den enskildakommunen att avgöra om ''det tredje gymnasieåret'' skallförläggas till gymnasieskolan ellervuxenutbildningsenheten. För dessa utbildningsinsatserföreslår vi att anslås. Medel får sökas hos Skolverket.Den kommunala vuxenutbildningen måste stärkasKommunal vuxenutbildning har en mycket betydelsefullroll för att förverkliga idéerna om livslångt lärande och gerstora bidrag i arbetet för att åstadkomma en generellkompetenshöjning av arbetskraften. KOMVUX är särskiltviktigt för kvinnor och invandrare. Köerna till KOMVUXär i de flesta kommuner långa. Den ökning om 20 000 platser som vi nu föreslår bör reserveras för eleverfrån arbetskraften, helst arbetslösa.Vi föreslår därför att KOMVUX tillförs ytterligare . Kommunerna får ansöka hosSkolverket och en förutsättning för att ansökan skall kunnabeviljas är att kommunen ökar platserna utöver nuvarandenivå.Högskolans dimensionering måste öka ytterligareHögskolans expansion inleddes efter beslut i riksdagenvåren 1991. Då hade den statliga högskolan ca 140 000 årsstudieplatser. Innevarande budgetår har antaletökat till ca 160 000 årsstudieplatser.Genom redan fattade beslut kommer den statligahögskolan att öka med ca 10 000 till ca 170 000 årsstudieplatser /94, budgetåret1995/96 och 1996/97 till nära 180 000.Den svenska högskolan bör expandera utöver vad somredan beslutats. Det är realistiskt och nödvändigt att ökaplaneringsramen för högskolan medytterligare 10 000 årsstudieplatser. Dessa tillkommande utbildningarberäknas ha en genomsnittlig längd av . Detta innebäratt den statliga högskolan /96 kommer att hanära 210 000 årsstudieplatser, dvs. ca 50 000 fler än innevarande läsår. Vi förutser självfallet attdetta kommer att innebära en stor anspänning förhögskolans organisation, dess lärare och studenter, men attdet skall vara möjligt. Därför är det viktigt att planeringenstartar tidigt under våren.Den satsning på ungdomsutbildning som vi föreslårmissgynnar inte de äldre i arbetslivet. Alla måste inte sättasig på skolbänken. har det varit vanligt attpensionera de äldre för att lämna plats för yngre iarbetslivet. Om unga får utbilda sig lämnar de störreutrymme för andra att arbeta.Folkbildning en viktig utbildningsformFolkhögskolornas och studieförbundens förmåga attmed kort varsel planera och genomföra kompetensinriktadeutbildningar för arbetslösa har dokumenterats.Utbildningen sker i första hand på baskunskapsområdetupp till grundskolekompetens, t.ex. inom ABF-skolan.Folkbildningens metoder och arbetssätt har visat sig varasärskilt effektiva när det gäller att engagera arbetslösa förstudier.200 miljoner kronor bör anslås för utbildning av arbetslösa ungdomaroch vuxna. Detta skulle räcka till motsvarande minst 5 000--6 000 heltidsstuderande.Mer resurser till studiestödStudiesatsningen kräver också mer resurser tillstudiestöd. Vi har i föregående avsnitt redovisat vissaförändringar av SVUXA. Vi räknar med att studiestödenmåste öka med 2 430 miljoner kronor.DistansutbildningDistansutbildningen har haft en blygsam omfattning iSverige. Distansutbildningen har med de nya tekniskametoder som utvecklats en mycket stor potential förutveckling av arbetskraftens kompetens. Det behövsinrättas en pedagogisk utvecklingsenhet fördistansutbildning/vuxenutbildning som utvecklar,utvärderar och sprider effektiva metoder för dendistansutbildning som redan bedrivs. Vi föreslår att avsätts för att utveckla en sådanutvecklingsenhet.7. Infrastruktur för tillväxtVår strategiGoda kommunikationer är ett väsentligt inslag ivälfärden. Kommunikationer behövs för att näringslivetstransporter skall fungera effektivt. Produktiviteten ökar omlöntagarna kan få en större geografisk arbetsmarknad ochanvända mindre tid för att komma till och från jobbet.Staten lånar nu miljarder för att betala kontantstöd tillde arbetslösa. Vi föreslår att en del av dessa medel växlasöver till investeringar i infrastrukturen. Det är bättre attlåna till produktiva investeringar än till konsumtion.Tidpunkten och förutsättningarna för detta är nu mycketgoda. Angelägna projekt finns, liksom ledig kapacitet, såvälnär det gäller arbetskraft som maskiner. I stället för att gåarbetslösa kan tiotusentals människor under de närmasteåren bygga nya vägar och järnvägar för ett närmare ocheffektivare Sverige.Vi vill därför att femårsperioden --1997 skall bli dentid då vi återhämtar den eftersläpning som skett iinvesteringar för bättre kommunikationer. Ett offensivt ochgenomarbetat program för underhåll och förnyelse avinfrastrukturen bör utarbetas. I andra motioner ger vi enmer omfattande och långsiktig bild överkommunikationernas betydelse för tillväxten.JärnvägarBanverket har presenterat en lista på investeringar förminst som kan tidigareläggas till 1993 iförhållande till gällande planer. För att de nyinvesteringarsom görs på bannätet skall ge full utdelning, måste deåtföljas av underhåll och reinvesteringar så att hela stråkkan tas i bruk. plan för detta kan och börsnabbas upp.VägarUnder investerade av BNP i vägnätet. harandelen minskat kontinuerligt till knappt 1/av BNP. Resultatet har blivit att det svenska vägnätetinte har kunnat utvecklas mot ökad framkomlighet,säkerhet och miljökrav. För att skall ta igen deneftersläpning som skett och nå en permanentinvesteringsnivå om av BNP, behöver väginvesteringarna öka upp mot av BNP under den närmaste 10-årsperioden.Även har presenterat en lista på underhålls-och utbyggnadsprojekt som kan sättas i gång snabbt. Listanupptar investeringar för , varav är investeringar för att förbättra standarden påEuropavägarna. En fördel som bör tillvaratas är attunderhållsarbeten är särskilt arbetskraftsintensiva ochskapar därmed ett stort antal arbetstillfällen.En slutsats av affärsverkens betydelse försysselsättningen är att det behövs ökad styrning av derasinvesteringars fördelning över konjunkturen och mellanregionerna. Dessutom behövs en större projektreserv. Detär vår uppfattning att regeringen bör ha större möjlighet attstyra verken samt att regeringen bör utöva ett aktivtägaransvar.Våra förslagVi föreslår att trafikverken får möjlighet att sätta i gångprojekt för utöver gällande planer under detnärmaste budgetåret. Investeringarna bör fördelas enligtföljande.Vägverket: /94.Banverket: /94.Investeringarna lånefinansieras och kostnaden för nästabudgetår blir räntekostnaden, . Stödet för tidigareläggningarnaadministreras via AMS som tillförs erforderliga medel.8. Byggande för tillväxtBakgrundArbetslösheten inom byggsektorn är exceptionellt hög. Iflera yrkesgrupper är den . Arbetslösheten orsakas både avkonjunkturnedgången och en långsiktig anpassning till enväsentligt lägre investeringsnivå till följd av högre ränta,lägre inflation och ändrat skattesystem. De nyaprisrelationerna innebär att konsumenternas efterfråganminskar. Konkurrensen inom byggsektorn måstevidmakthållas så att prisbildningen inom sektorn inte blirlika inflationistisk som tidigare.Den borgerliga regeringens återkommanderegelförändringar för ny- och ombyggnad har gjort att bådede som bygger och de som bor har tappat förtroendet förstödformer, som kan ändra kostnadsförutsättningar på bådekort och lång sikt. Det är också ytterst märkligt attregeringen mitt i en djup byggkris föreslår, attstimulanserna för reparationer och underhåll i hyres- ochbostadsrättshus och möjligheterna till stöd för tillbyggnadav småhus avvecklas med omedelbar verkan. Vidare tarman bort stödet för yttre tekniskt underhåll ochförbättringsåtgärder.Riksdagen har uttalat, att regeringen för ombyggnadbemyndigas att tillämpa regler för de ansökningarsom kommit in till länsbostadsnämnderna före utgången av1992. I så fall kommer 5 000 fler lägenheter att byggas om. uttaladedessutom, att regeringen bör redovisa ytterligareåtgärder för att stimulera ROT-verksamheten. Tvärtemotriksdagens uppdrag föreslår regeringen närmast enavvecklingsplan för ROT-verksamheten.Nästan en femtedel av landets invånare är ochäldre. Av dessa bor i egna lägenheter. 1990-talets stora bostadsutmaningblir därför att klara de äldres behov av ett mer anpassatboende. Genom äldrevårdens omvandling i samband medden s.k. Ädelreformen behöver vidare gamla sjukhembyggas om till moderna äldrebostäder.Inom kulturområdet finns viktigt byggande som kanprioriteras. Likaså borde reparations- ochunderhållsverksamheten inom kommunerna öka.Våra förslagVi menar att ur sysselsättningssynpunkt bör följandefyra punkter vara vägledande för byggpolitiken.Byggande skall skapa arbete och utnyttja lediga resurser.Offentliga resurser bör användas effektivare och ökatillväxten. Sysselsättningen bör få en regionalt rättvisfördelning. En så stor del av produktionskapaciteten fårinte slås ut, att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår närefterfrågan åter ökar.Mot denna bakgrund vill vi under nästa budgetår satsa1 , för att uppnå ett ökat byggande om8 . Vi räknar att detta kommer attdirekt ge sysselsättning åt 12 000 byggnadsarbetare och med indirekta effekterskapa arbeten åt sammanlagt 23 000 personer.Vi föreslår följande åtgärder.Vi föreslår att 1992års ombyggnadsregler skall gälla för de ansökningar sominkom till länsbostadsnämnderna så sent under det året attde inte hann behandlas. Kostnaderna för subventionernaför de 5 000 tillkommande lägenheterna blir, med enombyggnadskostnad per lägenhet på , totalt , varav under nästa budgetår.Likaså skall1992 års ombyggnadsregler användas för ombyggnadav ytterligare ca 10 000 lägenheter för äldre. Kostnaden för subventionenblir totalt , varav under nästa budgetår.Vi vill också tillfälligtåterinföra det statliga bidraget till upprustning avkommunala skolor. Kommunerna bör få bidrag för kostnader för upprustning av skolor. Viföreslår , vilket leder till den dubbla investeringen.Dessutom vill vi behålla det räntestöd förbostadsförbättringsåtgärder som regeringen villavskaffa, vilket nästa budgetår kostar 135 miljoner kr.Vianser att skall avsättas förbyggnation och underhåll av högskolor.En annanlämplig åtgärd för att snabbt dämpa arbetslösheten är attstimulera ROT-åtgärder inom kommunerna. Då fårman också en rättvis regional fördelning av arbetena. Viföreslår att det sker genom direkta lönesubventioner förROT-åtgärder. Det kan ske genom att byggherren gör enupphandling på marknaden av en byggentreprenör, men attAMS anvisar arbetslösa byggnadsarbetare till projekten ochsubventionerar deras löner. Vi har tidigare anslagit till AMS för detta ändamål, vilketmotsvarar 10 000 arbetstillfällen.En om- och tillbyggnad bör ske avidrottens anläggning på för 100 miljoner kronor.Riksantikvarieämbetets anslag förkulturmiljövård räknas upp tillfälligt med 100 miljoner kronor.Boverket har en lång kö av ansökningarsom gäller ny- och ombyggnad av icke-statligakulturbyggnader. Bidragsramen ökas med , vilket ger en väsentligt större totalinvestering.Bidragsramen för samlingslokalerräknas upp med 50 miljoner kronor.Likaså bör lokalbidraget förtrossamfund utanför räknas upp med12,5 miljoner kronor.För bidragsram för konstnärligutsmyckning i bostadsområden avsätts 15 miljonerkronor.9. Det goda arbetet och tillväxtenBakgrundVi socialdemokrater inledde en offensivför arbetslivets förnyelse. Vi menar att i takt med att jobbenförbättras och blir mer innehållsrika kommer utslagningenfrån arbetslivet att minska och det rent mänskliga lidandetatt bli mindre. kommer produktiviteten påarbetsplatserna att öka och konkurrenskraften att stärkas.Likaså minskar samhällets kostnader för ohälsa ochutslagning.Som en följd av denna politik har mycket positivaresultat redan uppnåtts och ett intensivt förändringsarbetepågår nu på många arbetsplatser.Tyvärr försvåras nu denna offensiv genom denborgerliga regeringens handlande. Regeringen äruppenbarligen inte intresserad av att driva på förnyelsen. Istället ägnar man krafterna åt att försöka försvagalöntagarnas ställning, försvåra arbetsmiljöarbetet ochförsämra gällande ersättningar. Anställda på arbetsplatsermed besvärliga arbetsmiljöproblem kommer att drabbashårt av regeringens förslag att försämra iarbetsskadeförsäkringen.Dessa förändringar kommer att slå speciellt hårt motkvinnorna. Det gäller inte minst förslagen om att inte längreacceptera belastningsskador som arbetsskada. Det kommerinte bara att drabba främst kvinnorna ekonomiskt utanockså allvarligt försvåra det förebyggandearbetsmiljöarbetet. En tillförlitlig rapportering avarbetsskador på arbetsplatsen är nämligen en nödvändigoch grundläggande del i det förebyggande arbetet.En fortsatt offensiv för arbetslivets förnyelse kräverenligt vår uppfattning politiska initiativ på ett antalområden, framför allt när det gäller ekonomiskastyrmedel kompetensutveckling aktivtarbetsmiljöarbete arbetstider arbetsrätt.Vår syn -- ekonomiska styrmedelI krisöverenskommelsen med regeringen drev visocialdemokrater igenom, att arbetsmarknadens parter påsikt skall ta över ansvaret för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen. Detta kommer att öka trycket påarbetsgivarna att förändra arbetsorganisation ocharbetsinnehåll. Enligt vår uppfattning skall man gå vidarepå den vägen.Vår syn -- kompetensutvecklingFörändringarna i arbetslivet är omfattande och leder tillatt kompetenskraven i arbetet långsiktigt ökar. Det är dånödvändigt att de anställdas kunskaper utvecklas i sammatakt. Det sker inte . Därför riskerar främst denfjärdedel av arbetskraften som är korttidsutbildad att fåstora problem på den framtida arbetsmarknaden. Likasåkan senare brist på kompetent personal uppstå på densvenska arbetsmarknaden.Kompetensutredningen och produktivitetsdelegationenvisar tydligt hur viktigt det är för hela samhället, att enbetydande ökning sker av kompetensutvecklingen ute påarbetsplatserna. Det är även nödvändigt att denna kopplasihop med en förändrad arbetsorganisation, där arbete ochlärande går hand i hand. Målsättningen bör vara att upp mot2 % av arbetstiden som genomsnitt används förkompetenshöjande utbildning på arbetsplatsen.Vi menar att det i nuvarande konjunkturläge ärnödvändigt att på bred front stimulera tillkompetensutveckling ute på arbetsplatserna. Dessutom ärdet viktigt att styra en del av den kostnadssänkning som nuskett för näringslivet mot kompetenshöjande aktiviteter.En grundläggande förutsättning för sådana aktiviteter äratt de lokala parterna gör en gemensam plan förkompetensutveckling. En sådan bör innehålla följande.En gemensam inventering/kartläggning av såväl deanställdas som företagets behov av ny kompetens på kortoch . En beskrivning skall finnas om hurarbetsorganisation och arbetsinnehåll skall förändras ochhur behovet av utbildning skall tillgodoses. En plan skallfinnas för vad som särskilt måste göras för att öka ochtillvarata kvinnliga anställdas kompetens och vad sombehövs i form av kompetensutveckling för att brytakönssegregeringen av arbetsuppgifter på arbetsplatsen.Det skall framgå av planen hur olika grupper av anställdaskall få del av kompetensutvecklingen.Regeringen har trots kompetensutredningens förslaginte hunnit med några förslag till åtgärder. bördärför uppmana regeringen att i samband medkompletteringspropositionen lämna förslag på ett hållbartoch sammanhållet program för att ökakompetensutvecklingen i näringslivet.Vår syn -- aktivt arbetsmiljöarbeteGrundläggande för förnyelsen av arbetslivet är detförebyggande arbetsmiljöarbetet, liksom en aktiv och snabbrehabilitering av dem som skadas i arbetet. På förslag avden tidigare socialdemokratiska regeringen fattaderiksdagen ett flertal beslut som väsentligtförbättrar situationen inom dessa områden. Det ärarbetsgivaren som har det yttersta ansvaret att leva upp tillde regler som gäller.En viktig resurs för arbetsgivaren och de anställda ärföretagshälsovården (FHV). Det gäller inte minst desmå och medelstora företagen. Bidragen till FHV har nuavvecklats. finns inte avtal om FHV på allaområden, exempelvis inom LO/SAF- området.Vi föreslår därför att en lag införs, i vilken allaarbetsgivare blir skyldiga att tillhandahållaföretagshälsovård. Det ligger också i linje med denskyldighet som har att uppfylla ILO-konventionennr 161 om företagshälsovård.Självfallet måste lagen garantera de anställdaföretagshälsovård av god kvalitet. bör slå fastföljande riktlinjer för en sådan lagstiftning.Varjearbetsgivare är skyldig att tillhandahålla företagshälsovård(FHV) åt samtliga anställda. FHV är en gemensamopartisk expertresurs åt såväl arbetsgivare som företrädareför lokala fackliga organisationer, arbetsledare ochanställda. Målet för FHVs verksamhet är att uppnå bästamöjliga hälsa och välbefinnande för de anställda. Däri ingårbåde fysisk och psykisk arbetsmiljö, liksom sociala frågor.FHV skall i första hand arbeta med förebyggandearbetsmiljöverksamhet och anpassning avarbetsförhållandena till individens förutsättningar och skallge råd i frågor såsom teknik, arbetsorganisation ocharbetsinnehåll, löneformer samt förläggning av arbetstider.FHV skall uppfylla kraven i ovan nämnda ILO-konvention.En viktig del i arbetsmiljöarbetet är vidare attdokumentera de kostnader för den enskilde arbetsgivarensom uppstår på grund av en dålig arbetsmiljö. Dessakostnader skall vara tydliga inte bara för den enskildaarbetsgivaren och styrelser, utan även för myndigheter ochden breda allmänheten. Vi anser att lagar skall införas oms.k. personalekonomiska redovisningar i enlighetmed utredningsförslag som finns.Vår syn -- flexibla arbetstiderTraditionellt har produktionens krav fått bestämmaarbetstidernas förläggning och över möjligheterna för denenskilde löntagaren att få ledigt. Vi är övertygade om attdagens produktionssystem i större utsträckning än tidigaremedger en väsentligt ökad flexibilitet. Vi har också denuppfattningen att en sådan individuell flexibilitet stimulerarproduktiviteten, eftersom individen får bättre möjligheteratt anpassa sina arbetstider efter sitt familjeliv.För att uppnå den nödvändiga balansen behövs enligtvår uppfattning dels nya lagregler som ger möjlighettill ökad flexibilitet och större inflytande för den enskilde,dels branschavtal som anger ramar, tar hänsyn tillbranschproblem och ytterligare reglerar det individuellainflytandet, dels lokala kollektivavtal samt delsett individuellt inflytande för den enskilde i förhållande tillarbetsgivaren.Vår syn -- kvinnornas situationDet återstår ännu mycket att göra för att förbättrakvinnornas situation på arbetsmarknaden. Alla åtgärdersom redovisats tidigare kommer att ha större betydelse förkvinnor än män, eftersom kvinnorna relativt sett har enbesvärligare situation.Men det krävs, enligt vår uppfattning, mer för attförbättra kvinnornas situation.Vi menar att löneutjämningen mellan män och kvinnor iSverige måste fortsätta. Vi är övertygade om att en viktigförutsättning för detta är att de fackliga organisationernafortsätter att framgångsrikt driva en solidarisklönepolitik. Det finns de som vill att löneökningarnaenbart skall fastställas ute i företagen och att arbetsgivarenskall bestämma vilka som skall ha löneökning. Enlönepolitik med den inriktningen kommer utan tvekan attmissgynna kvinnorna och leda till ökade löneskillnader.Många kvinnor är deltidsarbetslösa. Det innebäratt de som de arbetar deltid hos en arbetsgivare äranmälda som arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Dessakvinnor återfinns främst inom offentlig sektor och inomhandeln. Trots flera försök har arbetsmarknadens parterinte kunnat lösa frågan. Problemet har oftast sin grund i attarbetsgivaren organiserar arbetet på ett sådant sätt att enmängd olika deltidstjänster uppstår.Så får det inte vara. Det är rimligt att dessa kvinnor fåren förtursrätt till tjänster som blir lediga hos arbetsgivarenoch som innehåller mer tid än den egna tjänsten.Ett annat problem som också oftast drabbar kvinnor ärförläggningen av föräldraledighet, när man villminska sin dagliga arbetstid. Som det nu är bestämmerarbetsgivaren ensidigt när som ledigheten skalltas ut. Vi menar att regeln i 8 § andra stycketföräldraledighetslagen ändras så att föräldern själv fårbestämma när ledigheten skall tas ut.Undantag gäller dock om ledigheten skulle medföraallvarliga men för produktionen. Vid tvist gäller 34 §medbestämmandelagen.Det är vidare nödvändigt att ett intensifierat aktivtjämställdhetsarbete sker ute på arbetsplatserna. I deflesta fall bygger detta arbete på avtal. Det ärarbetsgivarens ansvar att se till att ett sådantjämställdhetsarbete kommer till stånd. Arbetsgivarenmåste aktivt verka för bl.a. följande.Förbättrakvinnornas arbetssituation. Är t.ex. kvinnornas andel av demer kvalificerade jobben lika stor som männens? Hur ärfördelningen mellan könen av arbetsskador ocharbetssjukdomar? Vilka speciella insatser kan göras för attförbättra kvinnornas möjligheter att få mer innehållsrikaoch kvalificerade jobb? Fler kvinnor måste bli chefer ochkvinnornas befordringsmöjligheter stärkas. Snedkönsfördelning vid nyrekrytering måste om möjligt brytas.Kvinnor skall inte ha lägre löner än män, som har likaeller likvärdiga arbetsuppgifter. Kvinnornas möjlighetertill utbildning måste öka. Hur ser kvinnornasutbildningsbakgrund ut? Vilka speciella insatser kan görasför att förbättra särskilt de lågutbildade kvinnornaskompetens? Arbetstiderna är särskilt viktiga förkvinnorna. Hur kan deras inflytande över arbetstidernaöka? Hur kan ofrivilligt deltidsarbete motarbetas? Allaformer av sexuella trakasserier måste kraftfullt motarbetasoch beivras. Stor lyhördhet krävs från arbetsgivarnas sida.Regeringen måste kraftfullt verka för att arbetsgivarnaökar sitt engagemang och ansvar för att uppnå jämställdhetute på arbetsplatserna. bör genom ett uttalandemarkera detta. Det är också en självklarhet att löntagarnasorganisationer måste vara pådrivande i detta arbete.Vår syn -- arbetsrättenI krisöverenskommelsen ingick att framtida förändringarav arbetsrätten skall ske i ett förtroendefullt samarbetemellan oss socialdemokrater och regeringen. Tyvärr ser detut som om regeringen inte är beredd att leva upp tillöverenskommelsen.Regeringen vidhåller att man skall driva igenomförslaget om att fritt tillåta vinstsyftande arbetsförmedlingaroch uthyrning av arbetskraft. Och detta trots att det innebärväsentliga förändringar av arbetsrätten och att vi motsätteross förslaget. Regeringen har vidare vägrat att sakligtdiskutera tilläggsdirektiv till den arbetsrättsliga utredningenoch struntat i nästan alla våra förslag. Man säger att manskall driva igenom de försämringar av arbetsrätten för denenskilde som man tidigare aviserat.Vi socialdemokrater utgår emellertid ifrån attregeringen står fast vid överenskommelsen om arbetsrätten.Konfrontation inom detta område har inget gott med sig.Arbetsmarknadens parter behöver långsiktigt hållbararegler för framtiden.10. RegionalpolitikBakgrundDen socialdemokratiska regionalpolitiken utgår från tregrundläggande begrepp: tillväxt, valfrihet och rättvisa.Regionalpolitiken skall vara så utformad att den främjartillväxt, genom att ta vara på tillgängliga resurser och byggavidare på naturliga förutsättningar för produktionen. Denbör vidare leda till valfrihet genom att göra det möjligt förmänniskor att kunna bo och arbeta i olika delar av landet --i storstäder, mindre tätorter och i glesbygd.Regionalpolitiken skall också medverka till en rättvis ochjämn fördelning av resurser mellan landets olika delar, därhänsyn tas till att förutsättningarna att försörja sig varierar.Den tidigare socialdemokratiska regeringen gav motdenna bakgrund regionalpolitiken följande inriktning. Ensamordnad syn tillämpades i regeringen för att deregionalpolitiska målen skulle beaktas. Detta gällde ocksåför verk, myndigheter och statliga företag. Mer stöd gavs tillinfrastruktursatsningar och utbildning, mindre till generellasubventioner och direkt företagsstöd.