ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fö707 · 1993-01-26 00:00:00 — Oljekatastrofen vid liksom allvarligatillbud närmare Sveriges kuster har denna vinter givit enallvarlig påminnelse om de stora miljöhot som olje- ochkemikalietransporter till sjöss för med sig. med sinlånga kust, unika och känsliga skärgårdsområden och storasjöar med sjöfart är i en särskilt utsatt position. Riksdagenhar också betonat vikten av strängaförsiktighetsåtgärder i skärgårdar och sjöar, och inte minsti och . Det förefaller nu varahög tid att ta fram ett aktionsprogam för ökad säkerhet motolje- och kemikalieskador i svenska vatten.I och transporterasårligen ca kemikalier och ca 5 olja,bensin och fotogen, enligt en kartläggning som för några årsedan genomfördes på uppdrag av länslandsting. Merparten av kemikalietransporterna, nästan l88000 ton, kom till länet över Landsort och Södertälje.Transporterna består av en rad olika ämnen, klorerade ochicke klorerade lösningsmedel, syror, cyanider, kadmiumoch arsenikföreningar, lösliga salter, bekämpningsmedel,ammoniak m.m.Transporter av ammoniak till över Landsort----utgör de största mängderna avakuttoxiska kemikalier. Varje tanker transporterar ca 3 000ton flytande ammoniak under tryck i tre separata tankar.Om en av tankarna skadas och ammoniaken löses i vattnetkan hela slås ut. Mälarvattnets användbarhet fördricksvattenframställning skulle äventyras.Konsekvenserna skulle bli oöverskådliga eftersom Mälarenutgör vattentäkt för liksom förhundratusentals människor i andra kommuner kring sjön.I allvarliga fall skulle t.ex. en kollision i tätbebyggdaområden kunna få ett katastrofalt förlopp. En sådanhändelse, en kollision mellan en och enbensintanker, var mycket nära att inträffa i närheten avVaxholm sensommaren 1991.Mot den här bakgrunden är det nödvändigt medkraftfulla åtgärder för att förebygga en miljökatastrof isamband med sjötransporter i känsliga vatten. Blandåtgärder som bör vidtas är skärpta krav på båtarnasstandard och säkerhetsutrustning, utökad lotsplikt ochrestriktioner i fråga om vilka leder som får användas.Genom hårt trafikerade farleder bör fartyg med farlig lasthänvisas till lågtrafiktid. Dubbla skrov måste så snart sommöjligt bli obligatoriskt för alla tankfartyg som anlöpersvensk hamn eller trafikerar svenska farvatten. börockså verka för internationella överenskommelser på dettaområde, bl.a. i samverkan med EG.En stor del av de miljöfarliga sjötransporterna skullehelt kunna avskaffas genom att transport av olja och ävenandra kemikalier fördes över till pipeline t.ex. frånNynäshamn till . Detta bör skyndsamtutredas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en aktionsplan föratt förebygga olje- och kemikaliekatastrofer i svenskafarvatten och i synnerhet i särskilt känsliga områden somskärgårdar och de stora insjöarna,2. att begär att regeringen skyndsamt låterutreda överförande av en del av kemikalietransporterna tillpipelines och i första hand en pipeline för olja mellanNynäshamn och .
mot · GG02Fö708 · 1993-01-26 00:00:00 — Transporter av miljöfarligt gods har flera händelser visat hur transportav miljöfarligt gods kan leda till stora miljökatastrofer. Mestuppmärksammade är flera förlisningar med oljetankers sommedfört att kuster och hav blivit förstörda vilket medfört attväxter och djur drabbats hårt. Minskade möjligheter tillutkomster för bofast befolkning är en annan följd.Om vi ser på skulle en förlisning med miljöfarligtransport exempelvis inne i eller påMälaren kunna få förödande konsekvenser. somexempel är ju också dricksvattenreservoar för någon miljonmänniskor.Olja och andra miljöfarliga ämnen bör inte istörre mängd få transporteras i innerskärgårdar och på destora insjöarna. Ett antal hamnar bör utrustas som särskilda''säkerhetshamnar'' för mottagning av miljöfarligt gods.System med pipelines från dessa hamnar är enutvecklingsmöjlighet.Ett speciellt trafikledningssystem för miljöfarligatransporter till lands och till sjöss bör inrättas.Trafikledningssystemet skulle ha liknande befogenhetersom flygets trafikledning. Större miljöfarliga transporterskulle ha ''starttillstånd'' och en godkänd färdplan. Viss typav kommunikationsutrustning skulle krävas för de berördatransportmedlen.För företag som utför ett stort antal miljöfarligatransporter kunde det föreslagna ledningssystemet blibyråkratiskt. Företagen kunde därför ge färdplan ochungefärlig tidplan för ett stort antal transporter samtidigt.Inom , , ,, m fl myndigheter finns denexpertis som skulle kunna samverka i planeringen av detföreslagna trafiksystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ett särskilttrafikledningssystem för övervakning av miljöfarligatransporter till lands och till sjöss.
mot · GG02Fö710 · 1993-01-26 00:00:00 — Om ni ej kan passa angiven tid lämna exempelvisnyckeln till granne eller ordna annat lämpligt arrangemangoch underrätta sotningsdistriktets expedition.Vi erinrar om att:-- skyldighet föreligger att anmäla ändrat bränsleslageller motsvarande åtgärd. Har sådan ändring skett och ejmeddelats sotningskontoret före avisering om sotning, uttasinställelseavgift och administrationsavgift enligt taxa.-- skyldighet föreligger att tillse att tillträde lämnas förarbetet.-- för extra inställelse orsakad av att tillträde utan giltigtskäl ej lämnats vid aviserad tid för ordinarie sotningsturuttas särskild ersättning enligt sotningstaxan.-- för åtkomlighet av anslutning till imkanal för spisfläkteller spiskåpa skall hindrande inredningsdetaljer (ex viskryddhylla) tas bort av lägenhetsinnehavaren.Texten ovan är hämtad från baksidan av ett meddelandeom att sotning kommer att ske vid närmare angiventidpunkt. Detta är ett mycket tydligt tecken på att sotningenfortfarande är en monopolverksamhet därmyndighetsutövning och service är inblandade i varandra påett sätt som vi varit på väg att utmönstra imånga andra offentliga verksamheter.Frågan om sotningsväsendets organisation,sotningsmonopolet och de centrala rekommendationer somfinns för verksamhetens bedrivande har även de mycketriktigt varit föremål för intensiva diskussioner. Senasthösten 1992 bestämde då den behandladeförslaget om ökad konkurrens inom verksamhet(prop. 1992/93:43) att monopolet skulle vara kvar. Det kankanske tyckas att det då inte är meningsfullt att åter väckafrågan. Faktum är att det i debatten inför det beslutetframfördes många argument för en uppdelning avkommunal verksamhet i en myndighetsdel och en servicedelsom äger lika stor relevans för sotningen.Därför är det viktigt att frågan hålls aktuell. Låtmyndighetsdelen, tillsynen av att fastighetsägaren vidtagitde brandförebyggande åtgärder han är skyldig, utföras avräddningstjänstens personal som redan mot betalning enligtfastställd taxa sysslar med förebyggande verksamhet.Många äldre brandmän skulle säkert med stor arbetsglädjeoch yttersta omsorg påta sig en sådan uppgift.Låt sedan sotningsväsendet öppnas för konkurrens, utankommunal upphandling, utan distriktsindelning och utancentralt fastställda taxor. Skulle man finna att någon formav lämplighetsgranskning och auktorisation krävs för att fåsota kan det inordnas även i en marknadsekonomiskmodell. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sotningsmonopolets avveckling.
mot · GG02Fö712 · 1993-01-26 00:00:00 — Vissa näringar innehåller både moment avkontrollverksamhet, en delegerad myndighetsutövning ochren service. Sådana näringar har traditionellt varit hårtreglerade. Detta gäller bl a sotningsväsendet.Sotningen i en kommun kan antingen varakommunaliserad med ett kommunalt monopol som följd.Den kan också tilldelas privata sotarmästare med ensamrättatt bedriva sotning inom ett område. Resultatet blir ettprivat monopol.Ingendera av dessa två lösningar är bra, allra minst i enbransch som på grund av tekniska förändringar måsteomstruktureras.Myndighetsutövning av det slag som sotningsväsendetutför måste vara reglerad och bör också handhas avmyndigheter. Övrig serviceverksamhet bör ske underkonkurrens med etableringsfrihet. Att yrkeskunskaperna ärtillfredsställande kan säkerställas genom enkla metoder förgodkännade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagandet av monopol inomsotningsväsendet.
mot · GG02Fö713 · 1993-01-26 00:00:00 — Flygtrafiken på kräver en stor mängdflygfotogen. Förbrukningen är ca per år.Dygnsbehovet uppgår till ca . Varje dygntransporteras detta flygbränsle från Rasta i ,i och oljehamn i med ca50 tankbilar genom till . Med tankepå såväl katastrof- som miljöriskerna samt utsläppen fråndessa och tunga dieseldrivna tankbilarborde andra transportlösningar prövas. Det finns bl.a.planer på att transportera flygbränsle via Hargshamngenom kommun till . En annan lösningvore att bygga en rörledning och därvid utnyttja denbefintliga Käppalatunneln från Käppala på tillMärsta och Arlanda.I detta sammanhang bör påpekas att även annat s.k.farligt gods än flygfotogen transporteras iStorstockholmsområdet. Flygfotogentransporternaomfattar av det totala antalet tankbilar som går viaValhallavägen i . Kan man lösaflygfotogenfrågan har man emellertid minskatolycksriskerna och de miljöstörande utsläppen.Den 26 januari 1989 beviljade regeringen tillstånd till enbränsleledning från till . Samtidigtuttalade regeringen att ledningen skall färdigställas före den1 januari 1996.Den totala ledningssträckan är . Ledningensdimension skall vara och rörmaterialet rostfritt.Endast tre pumpstationer erfordras och hela ledningen skallindelas i ett antal sektioner för att möjliggöra översyn ochbegränsa utströmning av flygfotogen vid eventuellt läckage.Ledningens dimension är vald så att behov avflygfotogen kan öka utan att några ytterligareåtgärder behöver vidtagas.Den 3 november 1992 svaradekommunikationsministern på fråga i ombränsletransporterna till . Han sade då bl.a. att ''deintressenter som vill medverka i transporterna av bränsle tillArlanda måste finna den lösning som från olikautgångspunkter är den bästa.'' Han uttryckte sig vidare påett sätt som förstärkte intrycket att frågan om transporter avflygbränsle d.v.s. farligt gods inte är en fråga för regeringeneller . Om denna tolkning är riktig bortserkommunikationsministern från miljö- ochsäkerhetsriskerna. Detta kan inte miljöministern göra ochinte heller riksdagen.Jag anser att regeringen har det yttersta ansvaret för attmiljöskadorna och säkerhetsriskerna i samband medflygbränsletransporterna minskar. Därför bör regeringenengagera sig så att rörledningsprojektet genomföres och attLouddens , som inneharkoncessionen att anlägga och använda rörledningen, fårstöd i sina ansträngningar. Att stödja projektet finansielltmed statliga bidrag är förmodligen inte tänkbart. Däremotborde någon form av kreditgaranti kunna tänkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygfotogentransporterna genomStorstockholm till .
mot · GG02Fö714 · 1993-01-26 00:00:00 — Vidgat ansvar för räddningstjänsten Vid brand är det angeläget att redan vid brandtillfälletkunna samla kunskap om brandorsaken. Detta är inte minstvärdefullt för att komma till rätta med andelen anlagdabränder. Ofta är polisens resurser otillräckliga för att snabbtvara på plats.Polisens insats kan inte ersättas men väsentligenunderlättas om räddningstjänsten hade instruktion att, vidsidan om det egentliga släckningsarbetet, få ökat ansvaravseende brandorsaksundersökningar.För att få ökad kunskap om möjligheterna till vidgatansvar för räddningstjänsten borde besluta omförsöksverksamhet med vidgat ansvar.Med hänsyn till de mycket stora värden som förstörs vidbränder och som belastar såväl försäkringstagare genomökade som försäkringsbolagen vid ersättningar,borde det närmare utredas hur kostnaderna för vidgatansvar för räddningstjänsten skall bestridas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgat ansvar förräddningstjänsten.
mot · GG02Fö715 · 1993-01-26 00:00:00 — Anslag till forskning om transport av farligt gods InledningSkall vi behöva invänta ännu en svår olycka innan vi tarvårt ansvar angående alla farliga godstransporter somförekommer i vårt land?Vi är alla klart medvetna om att det transporternasoerhört mycket gods . Det mesta är lätt att hantera ochförpacka. Men forslas många ton på järnväg, bil,båt och flyg som är oerhört skadligt för natur och människorvid en ev olycka. Det är därför hög tid att avsätta anslag tillforskning omkring dessa transporter.Med tanke på uttalade önskemål, om dörr-till-dörrtransporter, kommer kraven i dagens ljus på lösningarsom klarar omlastningar på ett säkert sätt. Stora bangårdarkommer att byggas. Internationella transporter blirvanligare. Ja till och med datorstyrda tågset kommer attförflytta både gods och människor . Idetta perspektiv framstår dagens sätt att transportera,förpacka och förankra godset som ganska ålderdomligt.UtvecklingsarbeteDet finns ett ganska blygsamt utvecklingsarbete iLund, på LTH, angående transporter av farligt gods. Halvtom halvt ideella insatser bär upp denna verksamhet somkanske är den säkraste investering vi kan göra för attbespara oss från framtida kemikaliekatastrofer. Enutökning av forskning på detta område med t ex en filialeller det praktiska försöksområdet förlagt till ,skulle komma att vara en god och effektiv investering.Landskrona kommun ligger bra till, med tanke på närhet tillbåde järnväg, bil och båt. Lokaliteter finns att tillgå eftervarvsnedläggningen.Det är ofta som vi läser i medierna om olyckor i sambandmed transport av farliga ämnen. Orsakerna kan vara alltfrån felaktig förankring till undermåliga förpackningar.FramtidsmålJag vill föreslå en långsiktig forskning ochkompetensutveckling på detta speciella transportområdegenom att en högskoletjänst inrättas med forskning inomdetta område. Det skulle bli till stor gagn för svensk ochinternationell transportnäring med ettdoktorandstipendium där både förpackning och transportav farligt gods skulle vara inriktningen.Utbildningsdepartementet har tilldelats medel förforskning från olika fonder. Låt en liten del av dessa medelgå till en, för oss alla, avgörande forskning. En forskningsom kan komma att bevara oss människor, djur och naturfrån ytterligare katastrofala incidenter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utveckla säkraretransportsystem för transporter av farligt gods,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att anslå medel tillden forskning om säkrare förpackningar och transporter avfarligt gods, som bedrivs i blygsam skala på Lundstekniska högskola.1
mot · GG02Fö901 · 1993-01-26 00:00:00 — Samhällsplikt för alla ungdomar För det svenska militära försvaret utgör den allmännavärnplikten en stor styrka. Ur demokratisk synvinkel är detockså mycket viktigt att försvarsmakten är uppbyggd påvärnplikt. I takt med de besparingar militären får göra ochde nedrustningar som sker i vår omvärld, kan vi i framtidense ett minskat behov av värnpliktiga.Visserligen verkar det militära hotet minska framöver,men tyvärr hotar miljöförstöringen oss i ökandeutsträckning. Det krävs därför kraftfulla insatser för atträdda vår miljö.De som inte tas ut till eller väljer militärtjänst, bordedärför i stället få göra en samhällsplikt. En ny plikt bordealltså införas. kan den komma att omfattabetydligt fler svenskar än den traditionella värnplikten. Dennya plikten skulle exempelvis kunna utgöra grunden för eninsatsstyrka inom miljöområdet.Denna samhällsplikt ska givetvis omfatta såväl män somkvinnor. Tjänsterna borde kunna finnas inom en mängdolika områden. Samhällspliktiga inom miljöområdet skulleexempelvis kunna rensa stränder, röja skogar, kalka sjöar,rädda fåglar och tvätta stränder vid oljekatastrofer. Inomfritidsområdet skulle man kunna hjälpa föreningar i derasarbete, anordna aktiviteter för barn, ungdomar ocharbetslösa. Inom vården skulle man kunna hjälpahemtjänsten, arrangera aktiviteter tillsammans medpensionärer. Inom biståndsområdet skulle man kunnahjälpa till ungefär som volontärer i och Östeuropasamt Tredje världen. Inom skolan skulle man kunna hjälpatill med rastaktiviteter, vara elevassistent, vara en resurs iklasserna.Samma förmåner och ersättningar som gäller förvärnpliktiga bör även gälla för samhällspliktiga, även närdet gäller tjänstgöringstiden. De tjänstgörande skullekunna inkvarteras i nedlagda militäranläggningar ochkonkursade konferensanläggningar.Förutom att en rad värdefulla uppgifter kunde bli gjordadär alla fick göra en insats för det gemensamma samhälletfinns det också fördelar för dem som ingår isamhällsplikten. De skulle få lära sig leva och arbeta igrupp, ta ett konkret ansvar i en ålder när man är på väg ini arbetsliv och vuxenliv.Samhällsplikten skulle också kunna omfattas avuppgifter inom det nuvarande totalförsvaret, såsomcivilförsvar, psykologiskt försvar, ekonomiskt försvar samtvid utvecklande av olika former av icke-våldsligaförsvarsmetoder, så kallat civilmotstånd.En samhällsplikt enligt ovan skisserade inriktningmedför också att värnpliktsförsvaret i vid meningupprätthålls och att alla får göra en insats, oavsett kön ellerfysiska förutsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att utreda möjligheterna att införa samhällsplikti enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GG02Jo201 · 1993-01-26 00:00:00 — Åtgärder vid sjukdomar i bisamhällen Varroa är en smittosam sjukdom, som under senare åruppmärksammats på bisamhällen framför allt i de södradelarna av landet.Enligt uppgifter fanns enkatastrofplan för bekämpning av varroa. Denna planreglerade också ersättningsfrågan vid inträffad smitta. Iavsaknad av en verksam katastrofplan, då en katastrofsnabbt kan vara ett faktum, finns inte någon plan ellermarknadsmässig ersättning åt drabbade biodlare. Detta attersättningsfrågan inte är godtagbart löst leder till attbiodlare, som fått smittan i sin bigård, inte åtgärdar detinträffade, med en större katastrof som följd. Detta, att inteomedelbart när denna smittosamma sjukdom blivit känd,bekämpa densamma, kan bidraga till att varroakvalstretsprider sig med oanade konsekvenser inte bara förbiodlingen i vårt land utan även för länder runt omkring oss.En annan smittosam sjukdom, som också drabbarbisamhällen är yngelröta. Här kan biodlarna också fåvidkännas ekonomiska förluster när yngelrötan angriperbisamhällena. Även här bör ersättningsfrågan ses över ochen plan fastställas för att på ett effektivt sätt komma till rättamed sjukdomen.Både varroa och yngelröta måste bekämpas på etteffektivt sätt. Detta kan låta sig göras bland annat omersättningen till biodlare står i rimlig proportion till denkostnad som bisamhället betingar, liksom den uteblivnavinsten för förlorad intäkt av försäljningen av produktenfrån bisamhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om katastrofplaner ochersättningsfrågor för de bisamhällen som berörs avsjukdomar.
mot · GG02Jo203 · 1993-01-26 00:00:00 — ambition är att vi skall ha en stark,konkurrenskraftig jordbruksnäring och livsmedelsindustriden dag kommer med i EG.Detta var också utgångspunkten arbete. I sina förslag vad gällervegetabiliesektorns anpassningsåtgärder föreslårkommissionen bl.a. att inlösenprissystemet förlängs och attett arealbidrag på i genomsnitt per hektarinförs. Vidare föreslås att ett exportstöd införs för vissaförädlade livsmedel.I budgetpropositionen 1992/93:100 understryks attanpassningsåtgärder av livsmedelspolitiska beslutmåste påbörjas redan före ett medlemskap:Vidtas inte vissa anpassningsåtgärder före ettmedlemskap riskeras dessutom vissa delar avprimärproduktionen, som har förutsättningar att varakonkurrenskraftiga i EG, att slås ut fram tillett medlemskap.Svenska bönder missgynnasDe förslag som lämnas i budgetpropositionen innebär attsvenska spannmålsproducenter kommer att få ett väsentligtlägre pris än sina konkurrenter i EG.Kravet på anslutning till omställningsprogrammet för attkomma i åtnjutande av arealersättningen förändrar heltförutsättningen för de bönder som valt att fortsätta somlivsmedelsproducenter. De har byggt upp enproduktionsnivå avpassad till den egna arealen. måsteman, enligt propositionen, ställa om av sinstödareal, detta i ett läge där få omställningsbönder funnitlönsam användning för sin redan tidigare omställda areal.Hotfullt för VärmlandFör ett län som , med mycket stor andel iomställning, kan detta få stora konsekvenser. Vi fårytterligare arealer i vänteläge med bl.a. ogrässpridning somföljd.En ytterligare minskad produktion kan leda tillneddragningar och förlorade arbetstillfällen inomförädlingsoch servicesektorn. Eftersom man går tillbaka till1990 års stödgrundade arealer kommer det att innebärastora administrativa problem för alla som haftarealförändringar.Eftersom detaljerade regler inte kan vara klara förränframåt våren finns det även rent praktiska skäl som talar föratt inte införa krav om ytterligare omställning innevarandeår.Värmland i trädaSom här nämnts ligger stora delar av Värmlandsåkerareal omställd och i vänteläge. Lönsamma alternativfinns inte mer än för en mindre del av arealen.Många bönder frågar: Vad kommer egentligen att hända1996? EG saknar motsvarighet till vår omställning. Derasregler baseras på träda. Det vore rimligt att lämna klarabesked om vilken återkravspolicy som kommer atttillämpas.För vår del anser vi att inga medel kan krävas tillbakaeftersom inga lönsamma alternativ finns.LivsmedelsexportenI propositionen aviseras förslag till åtgärder för attunderlätta livsmedelsexporten. Det är viktigt att dessaförslag inte dröjer. För att etablera sig på en marknad krävssåväl tid som resurser. Svenska företag måste få enmöjlighet att konkurrera på lika villkor som industrin inomEG. En anpassning till EG:s system måste påbörjas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga krav om ytterligareomställning ställs innevarande år för att arealbidrag skallutgå,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anpassningen till EG:s reglermåste drivas snabbare.
mot · GG02Jo205 · 1993-01-26 00:00:00 — jordbrukspolitiska beslut innebar bl.a. att medbibehållen import på oförändrad nivå balans skulle skapasmellan produktion och konsumtion av livsmedel i landetunder en femårsperiod. För att minskaspannmålsproduktionen erbjöds lantbrukarna att motbetalning ta areal ur produktion, och för att sätta pressbeslöts att sänka statens inlösenpris på överskottsspannmålfrån /kg 1990 till 1:15 , 1:00 till 0:90kr/kg 1993 varefter statens inlösenåtagande skulle upphöra.Enligt den utredning som föregått det jordbrukspolitiskabeslutet beräknades spannmålspriset när balans uppstått påmarknaden stabiliseras på ca /kg. efter detriksdagen beslutat om den nya jordbrukspolitiken ansökteSverige om medlemskap i vilket i grunden förändrarförutsättningarna för vår jordbrukspolitik.Regeringen föreslår dock i proposition 1992/93:100 att vifullföljer beslutet att skörd betala ettinlösenpris på spannmål på /kg. Eftersom det sker ien överskottssituation kommer det även att blimarknadspriset. Därtill får lantbrukarna en arealersättningpå /ha vilket höjer spannmålspriset till ca /kg.Det skall jämföras med EG:s prisnivå på ca /kg.Det är helt omöjligt att producera spannmål till enersättning av /kg, det täcker för de flesta odlare inteens de rörliga kostnaderna. Det finns flera tusen ungaheltidslantbrukare som startat till höga priser och . Med banklån över miljonbelopp harde ej någon möjlighet att klara sig utan vi kommer att fåuppleva ett stort antal lantbrukarkonkurser med all densociala tragedi som de medför.Eftersom har ett högre kostnadsläge än EG harså måste den svenska prisnivån på spannmål av 1993 årsskörd ligga minst på EG-nivå. Ett fullföljande av 1990 årsbeslut med de nya förutsättningar som gäller kan juockså få allvarliga konsekvenser för norrlandsjordbruket, tex om man övergår från spannmål till annan produktion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attdet svenska inlösenpriset och arealbidraget för spannmål av1993 års skörd skall anpassas till EG:s nivå.