mot · GG02Ub403 · 1993-01-26 00:00:00 — mobbas mellan 100 000 och 150 000 elever i och utanför skolan, ibland från den första tillden sista klassen. Många barn får utstå dagligt lidande i nioårs tid. Det är den tid då människan ännu präglas, då detbestäms vilka värderingar hon får med sig i livet, vilken synpå andra människor hon får.Många elever som under en lugn och harmoniskskolgång skulle kunna utvecklas till lyckliga och tryggamänniskor, tvingas utstå trakasserier och våld. Mångaelever tvingas tillbringa rasterna på en låst skoltoalett,tvingas känna skräcken krypa utmed ryggraden då de möternågon i korridoren eller i omklädningsrummet tillgymnastiken eller på väg till eller från skolan.Att bli slagen och misshandlad är ett fruktansvärt sätt attbli mobbad på men även utfrysningen, glåporden -- denpsykiska mobbningen -- kan vara väl så smärtsam.Mobbning ger också problem i samhället längre fram.Undersökningar har visat att tidigare mobbade personer ärstarkt överrepresenterade i kriminalitetsregistren, menäven mobbaren finns där.Såren sätter stora ärr efter många års mobbning. Detfinns vuxna som aldrig kan glömma, som lever medmindervärdighetskomplex, rädsla och osäkerhet införandra människor.En svår bit i problemet med mobbningen är att barnen iregel själva inte vill tala om att de är mobbade, för att interåka ännu värre ut. Vid föräldraintervjuer har detframkommit höga siffertal. Många mobbade barn vändersig till för att få hjälp. Det är svårt att få fram exaktasiffror eftersom det finns ett mörkertal.Det är inte heller så att det skulle förekomma mobbningendast i stora skolor i storstäderna. Det förekommer vidalla slags skolor, små som stora, i små som stora städer ochäven på landet.Mobbningen griper in i hela familjens situation. Mångaföräldrar väljer att flytta sitt barn till en annan skola ochibland även från orten. Syskonen får då byta skola,föräldrarna får söka annat arbete. Detta leder inte alltid tillnågot positivare. Det kan vara svårt att få annat arbete.Syskonen kan få svårt att finna sig till rätta.Det finns skolor som arbetar seriöst med detta problem,men det finns också skolor som blundar för det. Detta ärmycket allvarligt. Skolan måste visa styrka, ta itu medproblemen, vidtaga åtgärder. Skolan måste se till atteleverna har ett bra klimat i skolan, där de kan arbeta lugntoch tryggt och utvecklas till harmoniska och lyckligamänniskor.FN:s konvention om barnets rättigheter ger barnetstatus som individ med fullt människovärde. Detta innebäratt respekten för barnet som individ och för dess bästa lyftsfram. Detta riktar sig i hög grad även till skolpersonal. Nunär konventionen är antagen av FN och harratificerat den, återstår det viktigaste: att tillämpa den!Alla barn har rätt till en bra start i livet. Skolan kanbidraga till detta genom att arbeta målmedvetet för att få ettgott klimat på skolorna. Det är mycket viktigt att klargöraansvarsfrågor och ge mycket tydliga signaler om de kravman måste kunna ställa på både elever och personal i skolannär det gäller den sociala miljön. Mobbningstendenser ochtrakasserier av och mot elever får aldrig tolereras.Skolans personal måste på ett mycket kraftfullt sätt ta itumed mobbningen, ingripa vid enmobbningstendens och på ett mycket bestämt sätt visamobbaren att skolan INTE PÅ NÅGOT SÄTT tolererarmobbning.Därför måste den nya läroplanen innehålla klara ochtydliga direktiv mot mobbning samt åtgärdsprogram däräven en polisanmälan kan ingå.Läroplanen bör även ge direktiv om ett kontinuerligtlektionsämne angående etiska regler om attityder motvarandra. Det är nödvändigt att ett sådant ämne finns påschemat som ett kontinuerligt ämne från första klass igrundskolan och inte bara som ett temaämne somåterkommer under hela skoltiden.Tydliga signaler om skolans ansvar för skolmiljön ochåtgärder mot mobbning bör också ges i rektorsutbildningoch i grundutbildningen såväl som i fort- ochvidareutbildningen av lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vad läroplanen bör innehållaangående direktiv och åtgärdsprogram mot mobbning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolämne i etiska regler omattityder mot varandra från första klass i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vad som bör ingå irektorsutbildningen och annan lärarutbildning angåendemobbning.