ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N427 · 1993-01-26 00:00:00 — Intresset för bioenergin har vuxit starkt inom EG undersenare tid. Detta framstår mycket klart genom de artiklarsom tidningen har publicerat.Trots att har diskuterat dennafråga och även gjort vissa produktionsförsök så kan mankonstatera att vi kommit på efterkälken när det gäller attskapa förutsättningar, för både en produktion och enmarknad för biobränsle.Det finns flera skäl till att ändra på detta och ta initiativför att påskynda en utveckling mot en produktion ochanvändning av bioenergi. Om miljöförstöringen skall kunnahejdas så måste en omfördelning ske vad gälleranvändandet av fossila bränslen kontra biobränslen.Ett annat tungt vägande skäl för en satsning påbiobränsle är den ovisshet som skogsbruket i Norrlandsinland går till mötes. Många gör den bedömningen attskogsbruket på grund av långa transportavstånd tillnuvarande industrier får svårt att hävda sig framöver. Medtanke på hur viktig skogsnäringen är för inland,så måste nya användningsområden för råvaran sökas, dåtidigare användning minskar. Att använda virket till energibör vara en intressant utvecklingsväg som allvarligt måsteprövas.Ett tredje skäl är att jordbruket haröverskottsarealer på vilka man skulle kunna odla grödorsom kan ingå i olika oljor och bränslen. Här kan jordbruketbidra med s.k. biodiesel, framställt av raps, vilket sedan kaninblandas i bränsle framställt av skogsråvara.Inom EG riktar man särskilt sina blickar mot en 50/50-blandning av etanol och isobuten, ETBE -- ett bränsle somhar betydligt bättre egenskaper än vanlig etanol. Dettabränsle kan också inblandas både i vanlig bensin och i dens.k. Detta ETBE-bränsle framställs avskogsråvara, av trädet blir då hälften motorbränsle, och denandra hälften kan användas till uppvärmning.Marknaden torde ha svårt att själv dra igång enverksamhet som det här handlar om. Det behövs för detförsta en samordning av flera åtgärder, och en del av dessamåste nog direkt initieras av regering och riksdag. Detsenare gäller framför allt frågan om beskattning av sådanabränslen. Här finns ju möjligheten att genomskattebefrielse gynna miljövänliga alternativ.Här kommer det också att behövas förstudier ochmarknadsundersökningar, både ifråga om råvaran och defärdiga produkterna. Även när det gäller att starta upp enproduktion kan ett statligt initiativ och stöd varanödvändigt.FörslagJag föreslår att regeringen genom Näringsdepartementetoch berörda statliga myndigheter initierar en uppbyggnadav en biobränsleproduktion i inland. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biobränsleproduktion iNorrlands inland.
mot · GG02N428 · 1993-01-26 00:00:00 — Avskaffande av 6 § i lagen om kärnteknisk verksamhet Det upprepas ofta i olika sammanhang att höga kravmåste ställas i fråga om säkerhet vid drift avkärnkraftsreaktorer. Som en naturlig konsekvens måste dåsäkerhetshöjande investeringar tillåtas. Det är enligt vårmening även klokt att inte försöka skilja på investeringarsom huvudsakligen har som syfte att höja säkerheten fråndem som avser att förlänga livslängden med bibehållensäkerhet. En sådan särskillnad låter sig knappast göras,emedan de har en gemensam teknisk bas.Denna insikt är emellertid inte tillräcklig. Utvecklingoch projektering av nya reaktorer hör intimt samman medutveckling av förbättrad säkerhet i de befintliga verken. Enfaktor som motverkar sådant utvecklingsarbete är just lagenom kärnteknisk verksamhet, 6§, som förbjuder all verksamhet som kan syfta tilluppförande av kärnreaktor i landet. Otvivelaktigt läggerlagen sordin på kreativiteten hos de tekniker och andra somarbetar med säkerhetsaspekten vid våra kärnkraftverk. Ettpositivt tänkande genererar positiva resultat! Det kandärför knappast gagna någon att lägga munkavle påuppfinningsrikedomen.Förutom vad som ovan sagts, vill vi framhäva följandeskäl till avskaffande av 6§:SOU 1991:95 som säger: ''Kärntekniklagen börbetraktas som en säkerhetslag och... syftar bl a till... att renodla... säkerhetsfrågor. Bestämmelsen i6:e paragrafen kan ej anses vara motiverad av säkerhetsskäloch hör därför i princip inte hemma i kärntekniklagen. ''Noteras bör att flertalet remissinstanser tillstyrkteförslaget.Oavsett om kärnkraften kommer att avvecklassenast eller inte, är det demokratiskt oförsvarbartatt inte låta de krafter som vill behålla kärnkraften fåutveckla sina tankar och sålunda få balans i debatten.Ekonomiska och tekniska aspekter beträffande säkerhetenhänger nära samman med utvecklingsarbetet totalt sett. Nulöper vi stor risk att förlora det kunnande som vi såframgångsrikt byggt upp i . Kärnkraften är enspetsteknologi som har bidragit till framgångar även påandra områden, s k spin-off-effekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva 6§ i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet.
mot · GG02N430 · 1993-01-26 00:00:00 — Biobränslen och småskalig teknik En av de viktigaste förutsättningarna för att 1991 årsenergipolitiska beslut om bl a avveckling av kärnkraften tillår 2010 skall kunna uppfyllas är att tekniken för användningav biobränslen utvecklas. Det handlar då inte minst om attbiobränslena skall kunna lämna ett betydande bidrag tillelproduktionen. I arbetet med att utveckla tekniker kringdetta har det storskaliga perspektivet fått stor betydelse.Man synes se mer till att ett fåtal anläggningar kan ge storkvantitet el istället för att se till möjligheten med mångasmåskaliga men effektiva anläggningar som totalt ger minstlika mycket eltillförsel.NUTEK har att finansiera olika statliga stöd tilldemonstrationsanläggningar och utvecklingsarbetegällande biobränslen. Det är synnerligen angeläget att detsmåskaliga synsättet förstärks och att finna former förutveckling av småskalig teknik och implementera dennateknik så att lantbrukare och landsbygd kan bygga upp egnaanläggningar och ordna egen biobränsleförsörjning genomodling av energigrödor.Vad det borde handla om när det gäller tekniken förförgasning av biobränslen är många enkla småskaligaanläggningar som på marknadsvillkor kan koppla upp sig påett elnät. Den modellen skulle också möjliggöra förlantbrukarna som arbetar med omställning till energigrödoratt slå sig samman och med relativt enkla insatser och påegen hand bygga upp en elproduktion som innebär att manfår avsättning för de biobränslen man själva producerar.Det särskilda teknikutvecklingsstödet för främjande avökad användning av biobränslen bör mer inriktas på justden typ av småskaliga anläggningar som ovan redovisats.NUTEK borde också redovisa antalet anläggningar somfinns för förgasning av biobränslen och en utvärdering avdenna teknik, en teknik som enligt min mening kan vara ettbidrag för att stärka förutsättningarna för en fortsattlevande landsbygd. Många små elproducenter inomjordbruksnäringen stärker såväl energisystemet somlandsbygdens livskraft. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av det särskildastödet för utveckling av teknik för elproduktion medbiobränslen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning och utvärdering avanläggningar för förgasning av biobränslen.
mot · GG02N433 · 1993-01-26 00:00:00 — Miljöarbetet bör inriktas på att bland annat ersätta defossila motorbränslena med koldioxidneutrala drivmedelframställda av biomassa. Skulle man lyckas med att övergåfrån fossila bränslen till bränslen gjord av svensk råvara blirfördelarna många. Koldioxidutsläppen minskar, man finneravsättning för det växande skogsförrådet ochsysselsättningen i glesbygd räddas.Det svenska jordbruket kommer inte att ha möjlighet attsvara upp till efterfrågan på drivmedel gjord av biomassa,som utvecklingen i bästa fall kan leda till. I skogen finnsdock växande råvaruförråd att ersätta fossila bränslen med.Avverkningen är endast 60--, medan den skogspolitiskakommittén i sitt betänkande anger att man mot slutet av1990-talet uthålligt kan avverka i Sverige.Främst i inland, långt från massafabrikerna,kan utnyttjandet av skogen som uthållig resurs minska, omingenting görs. Nedläggningen av flera enheter inomskogsindustrin och de stora transportkostnaderna i Sverigegör att skogsbruket slås ut i stora områden i t.ex.Norrbotten. Den förnyelsebara råvaran utnyttjas inte ochskogsnäringen som livsnerv i glesbygden upphör. Alternativbehövs.Några av de mest kvalificerade produkterna man kananvända skogsråvaran till är drivmedel. Etanol och butanolsom framställs ur biomassa kan processas till bränslet ETBE(Etyltertiärbetyleter) som är ett alkoholderivat. Dettabränsle kan blandas i alla på marknaden förekommandemotorbränslen utan någon negativ inverkan och utanombyggnader i transportsystemet.Enbart i finns fem miljoner tonbiomassa som kan användas till sådan energiproduktion.Det borde vara ett riksintresse att möjliggöra fortsattutnyttjande av det växande skogsförrådet.Genom ett sådant inhemskt baserat energisystem kanNorrbotten i bästa fall erhålla ett tillskott av sysselsättningmotsvarande 3.000 årsarbeten, enligt gjorda beräkningar.Exempelvis borde de regionalpolitiska medel somfördelas över länsstyrelserna kunna utnyttjas tillprojektstudier vad avser användningen av biomassa tilldrivmedelsframställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektstudier vad avseranvändningen av biomassa till drivmedelsframställning.
mot · GG02N435 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns anledning att prova och utvärdera den härtypen av drivmedel i större skala.Om all tyngre trafik i tätorter, exempelvis busstrafik ochvaruleveranser, använde metylester som drivmedel skulleman uppnå betydande miljövinster i tätorterna. Andrafördelar för landet är ur beredskapssynpunkt ochhandelsbalansen.Vegetabiliska oljor går att utvinna ur ett flertal växtersom kan odlas i , t ex raps, oljelin och vitsenap.I pappersmasseindustrin får vi ut tallolja, som i dagtyvärr eldas upp eller exporteras.I andra länder tas olja urmajs, , soja och solrosfrön.Oljorna används bl a till matlagning, målarfärg,smörjmedel, drivmedel och eldningsolja. Att använda denhär typen av olja som eldningsolja är synnerligenoekonomiskt med tanke på att det är en högt förädladprodukt.Olja pressas enkelt ur raps. Denna olja används i fordonsom smörjolja eller hydraulolja, men att använda rapsoljadirekt som bränsle i dieselmotorer har visat sig olämpligtpga koksavlagringar i motorerna med dyraunderhållskostnader som följd. Därför låter man oljan gåigenom en kemisk process kallad förestring, där manblandar vegetabilisk olja med metanol och får produktenmetylester. Vid användning av rapsolja blir produktenrapsmetylester (). Framställning av RME sker iliten skala i men i och finnsstörre anläggningar i gång.SCAFI 101, den svenska produkt som säljs somfordonsbränsle, består av rapsmetylester och paraffin.Eftersom paraffin är en restprodukt från raffinaderier, såpågår ett intensivt arbete med att ersätta den medbiobränsle. Man bedömer att den här typen av drivmedelkan nå en marknadsandel av , av helaförbrukningen av diesel i Sverige.Med anledning av vad som sagts i motionen ommiljövinster mm anser jag att man bör satsa mer på dettaområde om man verkligen menar något med alltmiljöengagemang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftfull satsning påutvecklingen av biobränslebaserade drivmedel.
mot · GG02N436 · 1993-01-26 00:00:00 — Nedfallet av cesium efter Tjernobylkatastrofen gerfortfarande tydliga spår i naturen. Sambandet mellandjurens matvanor och väderförhållandena visar sig varamycket tydliga. Isotoperna finns i huvudsak i markenslevande material och försvinner inte bort med nederbördeller snösmältning. Det som gör att halterna minskar ärhalveringstiden och för cesium gäller . Under entrettioårsperiod har aktiviteten i marken försvunnit ochcesiumisotopen fallit sönder i icke radioaktiva grundämnen.Prover visar att det finns cesium i födan som djurenäter. Älgar och rådjur har till och från höga värden avcesium 137. Om aktiviteten av cesium i köttet överstigergränsvärdet på 1 500 bq/kg måste köttet kasseras. utförmånga kommuner provtagning för att säkerställa vilt köttsom godtagbar föda.Det är mycket angeläget att prover tas även för att kunnakartlägga var cesiumhalter finns. Dessa prover måste tasregelbundet och för att få en geografiskt heltäckandebild av Sverige.Nu vet vi att olika berörda kommuner anser att detta inteär en angelägenhet utan att detta är ett allmänt,nationellt intresse.Kommunerna måste kunna utföra provtagningarna ochdetta gratis gentemot jägarna. Kommunernasanalyskostnader måste betalas av kärnkraftsindustrin. Detmåste vara en viktig angelägenhet för kärnkraftsindustrinatt kontrollera var det finns cesiumnedfall.Kärnkraftsindustrin måste kunna bekosta en mersystematisk provtagningsrutin runt om i landet för att fåfram fakta dels för annan verksamhet och dels för att haunderlag för mer djupgående forskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kärnkraftsindustrin börbekosta cesiumprovtagning.
mot · GG02N437 · 1993-01-26 00:00:00 — har huvudansvaretför uppföljningen och genomförandet av den energipolitikriksdagen beslutar om. När verket bildades överfördes helaStatens energiverk dit tillsammans med SIND och STU.Det finns nu mot bakgrund av åtaganden påenergi- och klimatområdet starka skäl att se över verketsorganisation.Klimatkonventionen, agenda 21 och Riodeklarationenställer krav på ett snabbt agerande för att ställa omenergisystemet. Besluten om avveckling av kärnkraften ochintroduktion av alternativ energi som ett resultat avenergiöverenskommelsen ställer också krav på aktivthandlande.Energifrågorna har alltmer fått en miljö- ochklimatprofil vilken borde beaktas i organisationen. NUTEKhar genom att en del energifrågor som beredskap ochelsäkerhet lämnat verket och genom att industristödetminskat i omfattning fått en allt tydligare forskningsprofil.NUTEK:s arbete med energifrågor skall ha somutgångspunkt att genomföra de av uttalade målenbland annat i samband med energiöverenskommelsen. Detinnebär bland annat att arbeta för energihushållning ochalternativa energikällor d v s energi från sol, vind,biobränsle och andra förnyelsebara källor. Frågan är omverket nu har rätt organisation och tillräckliga resurser fördetta. Bland annat behövs klara signaler till aktörerna påmarknaden om samhällets intentioner. Lokala lösningar avenergifrågorna behöver stimuleras.NUTEK har också i uppgift att redovisaenergiläget och förutsättningar för att uppfyllaenergiöverenskommelsen. Denna rapport har mer haftkaraktären av prognos och inte haft erforderliga förslag föratt genomföra överenskommelsen. Starka skäl finns nu attregeringen genomlyser den statliga myndighetsorganisationpå energiområdet och föreslår att organisationen blir bättreanpassad för de stora insatser som krävs för att se till attenergisektorn blir miljöanpassad, för att aktivt arbeta föralternativa bränslen och hushållning och för att genomföraenergiöverenskommelsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till nymyndighetsorganisation på energiområdet.
mot · GG02N438 · 1993-01-26 00:00:00 — bör tillmötesgå det finska och norska intresset avatt koppla ihop naturgasfyndigheterna i ochRyssland. Staten bör ställa medel till förfogande förinfrastruktursatsningen, i form av lån.I hela är naturgasnätet utbyggt. framstårsom det stora undantaget med endast gas i sydväst frånDanmark. får sin gas från . Man önskar nukoppla ihop sina ledningar med . En ledning överSverige är förutsättnigen. Finska har sagt nej tillytterligare kärnkraftverk, men förutsätter då enligt uppgiftatt man får trygghet i sin naturgasförsörjning.Det är de förnybara energikällorna som har framtidenför sig. I har bioenergisatsningarna nått långt.Bioeldade kommunala kraftvärmeverk och mottryckskraft iindustrin, bör stimuleras. Också vindkraften och solenerginhar en stor potential. Det vore olyckligt om stora satsningarpå gasledningar skulle fördröja energieffektivisering ochförnybar energi.Vårt problem är emellertid låsningen till kärnkraft, oljaoch kol. Därför kan det vara lämpligt att satsa på den säkra och betydligtmiljövänligare naturgasen. Gasledningar kan ocksåanvändas för transport av gas framställd genom förnybaraenergikällor.Genom att elkablar byggs till kontinenten kommer maninte längre att behöva avsätta vårt stora elöverskott på denövermättade nordiska marknaden. Det betydligt högreelpriset i kommer att slå igenom i . Detgör effektivisering ännu lönsammare och bioenergin ochannan förnybar energi konkurrenskraftig.Bygger vi upp stora intressen i naturgasen i landet kande balansera kärnkraftsintressena, så att man i likhet medresten av världen inte längre ser det meningsfullt attinvestera i åldrande kärnkraftverk.Det är naturligt att staten ställer medel till förfogandeför infrastruktursatsningar, för gasledningen liksom mangör det för elnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på naturgas.
mot · GG02Sf201 · 1993-01-26 00:00:00 — Pensionerade läkares möjlighet att bedriva samhällsfinansierad verksamhet I SOU 118 vill införa en ny principför pensionerade läkares möjlighet att drivasamhällsfinansierad verksamhet. I 3 § (sid l2, sista stycket)står:Försäkringskassan skall föra av en läkare frånförteckningen från och med den månad då läkaren fyller 70år.Detta motiveras i 5 § (sid 50:5;2 Åldersgräns) sålunda:Huvudskälet är att de anslutna läkarna driver enverksamhet som är samhällsfinansierad och att det i Sverigefinns en allmäm pensionsålder med en rörlig del upp till 70år.Det vore mycket olyckligt om denna uppfattning skullesprida sig till all offentlig verksamhet. Intressant är att förde personer vars uppgift bl.a. är att bota samhälletssjukdomar, nämligen riksdagsledamöter och statsråd, ejfinns någon åldersgräns. Tvärtom anses att de bli alltklokare och mer omdömesgilla . Detsamma tordegälla även många andra verksamma människor i samhället,inte minst läkare där just erfarenheten är mycketbetydelsefull. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att någon bestämd åldersgräns förläkare som driver samhällsfinansierad verksamhet ej skallfinnas.
mot · GG02Sf203 · 1993-01-26 00:00:00 — Dental kvicksilverförgiftning är kvicksilverförgiftningsom främst orsakas av kvicksilver som frigjorts ur dentaltamalgam. Kvicksilver kan i olika kemiska former komma inolika vägar i kroppen. Det kan , sväljas och trängain genom slemhinnor och hud. Man kan utsättas både avakut förgiftning, dvs större mängder , ochkronisk förgiftning, dvs små mängder, vilkaackumuleras i kroppen.I kemiska risker på gränsvärdeslistan AFS 1981:8beskrivs kvicksilver som ett gift och hur det ska behandlas. Iett särtryck beskrivs att amalgam ska behandlas med sammariskbedömning som kvicksilver.Den arbetsmiljöpåverkan som arbete med amalgam kaninnebära för tandvårdspersonal har inte beaktats.Att personalen noggrant bör skydda sig med bl.a. handskar,effektiv utsugning och andningsskydd har först på senare åruppmärksammats. Tandvårdspersonal har alltså under ettstort antal år arbetat med amalgam, som innehåller50 % kvicksilver utan tillräckligt skydd mot giftpåverkan.Det finns ett stort antal tandsköterskor, som fåttsådana hälsoproblem av sina arbeten att de inte kanfortsätta. De allra flesta av dessa tandsköterskor harförgäves försökt få sina skador klassade som arbetsskador.Trots intyg från läkare, som är tungmetallexpert, harsjukkassan underkänt detta intyg. Dessa tandsköterskor fåralltså trots ytterst kvalificerade läkarintyg inte sina skadorklassade som arbetsskador. Detta innebär att yrkesgruppentandsköterskor utsätts för en helt annan kontroll ochbedömning än andra yrkesgrupper och att de i helt annangrad än övriga ställs utanför arbetsskadeersättning.Med anledning av ovanstående anser jag att detomgående måste utredas varför tandsköterskorsärbehandlas i sina sjukdomsfall och åtgärdas på ett sådantsätt att tandsköterskor inte diskrimineras framför andrayrkesgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särbehandling av tandsköterskorvid sjukdomsfall samt åtgärder för att hindra särbehandlingav denna yrkesgrupp.
mot · GG02Sf205 · 1993-01-26 00:00:00 — Begravningskostnaderna är mycket betungande för densom står utanför arbetslivet och sammanhängandegrupplivförsäkring. Den genomsnittligabegravningskostnaden var 10 000 -- . exkl. förtäring och gravvård.Det är alltså en icke obetydlig kostnad för den enskilde.Genom grupplivförsäkringar och har enförhållandevis stor andel av begravningskostnaderna ensamhällelig finansiering, nettokostnaden för samhället i sinhelhet för en heltäckande obligatorisk dödsfallsförsäkringskulle därigenom inte bli alltför betungande.Tidigare utredningar har redovisat avskräckandebruttokostnader för en obligatorisk dödsfallsförsäkring,men ur ett helhetsperspektiv ter sig kostnadernaannorlunda.I de fall där dödsboet inte kan bärabegravningskostnaderna kan man med fog anta att dendöde levt ett liv i små ekonomiska omständigheter, attdärefter tvingas lita till de sociala myndigheterna för atttäcka den sista utgiften är för många den ytterstaförnedringen. Därför bör en obligatoriskdödsfallsförsäkring införas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av en obligatoriskdödsfallsförsäkring.
mot · GG02Sf206 · 1993-01-26 00:00:00 — Kommunalt bostadstillägg bestäms bl.a. medutgångspunkt från hyrans storlek. Tid efter annanförekommer uppgifter om att privata fastighetsägare tar utförhöjda hyror för att utnyttja vissa svårt utsattahyresgästers bostadsbehov. Detta påstås bl.a. inträffa förmänniskor som utestängs av andra hyresvärdar ochbostadsföretag till följd av misskötsel. Dessa människorsutsatthet sägs utnyttjas genom att den förhöjda hyran,som tillfaller värden, i realiteten bekostas av kommunengenom bostadstillägg.Det finns nu skäl att undersöka riktigheten i dessauppgifter. Skulle det därvid visa sig att påståendena hargrund bör klarläggas dels hur spritt fenomenet är, dels vilkaåtgärder som kan vidtas för att stävja detta. Därvid börprövas om en väg vore att låta kommunen fastställa skälighyra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för kommunaltbostadstillägg.
mot · GG02Sf207 · 1993-01-26 00:00:00 — Rehabiliteringsersättning vid behandling på behandlingshem Vid rehabilitering på grund av missbruksproblemanvänds ofta behandling på behandlingshem. Behandlingpå ett sådant hem sträcker sig ofta över ellerår. Behandlingsprogrammet består oftast av olika faser medolika karaktär.I sina allmänna råd rekommenderarRiksförsäkringsverket att rehabiliteringsersättning vidvistelse på behandlingshem utges endast i de fall då denförsäkrade deltar i arbetsträning, arbetsprövning ellerutbildning utanför behandlingshemmet.Under senare år har en rad nya behandlingsmetoderintroducerats i . Flera av dessa har uppvisatuppmuntrande behandlingsresultat. Inte sällan byggerdessa metoder på andra inslag än de traditionellaarbetsmomenten.Med den inriktning som Riksförsäkringsverketsrekommendation givits försvåras eller omöjliggörsbehandling vid behandlingshem som tillämpar sådanametoder. Detta trots att metodiken kan ha befunnitslämplig för klienten.Det är angeläget att förarbetena till lagen om allmänförsäkring kompletteras med sådana uttalanden avriksdagen att alla effektiva behandlingsformer blirtillgängliga i arbetet för att rehabilitera missbrukare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rehabiliteringsersättning.