mot · GG02L206 · 1993-01-26 00:00:00 — Stiftelsen har i gamla anor som juridiskföreteelse. Den kan ses som en anonym och mycketkomplicerad storhet i svensk ekonomi. Det råder storoklarhet om hur många stiftelser som finns i vårt land ochhur stora värden dessa stiftelser förvaltar. Insynen istiftelser är mycket begränsad och i många fall heltobefintlig. Den otidsenliga stiftelselagstiftningen är i behovav en genomgripande reformering.Enligt stiftelseutredningen fanns det ca 51.000 stiftelsersom sammanlagt förvaltade förmögenheter på ca 50miljarder kronor. hardet enligt uppgift skett en kraftig nybildning av stiftelser,främst på det sociala området, och vissa uppgifter tyder nupå att antalet stiftelser uppgår till ca 70.000 medanuppskattningen av den samlade förmögenheten varierarmellan 70 och 100 miljarder kronor.Någon särskild civilrättslig lagstiftning om stiftelser finnsinte. Stiftelsernas förhållanden är bara i vissa avseendenreglerade i lagstiftningen. Enligt lagen om tillsyn överstiftelser (tillsynslagen) skall stiftelser i princip anmälas tilllänsstyrelsen. Undantagna från anmälningsskyldighet -- ochdärmed från tillsyn -- är bl.a. stiftelser som genomanknytning till staten eller särskilda institutioner antas varaförvaltade på ett betryggande sätt.Alla anmälningsskyldiga stiftelser omfattas inte av tillsynenligt tillsynslagen. Tillsyn är föreskriven endast för sådanastiftelser som främjar ett allmännyttigt ändamål.Länsstyrelsen kan besluta att en allmännyttig stiftelse inteskall stå under tillsyn.Beskattningsreglerna för stiftelser varierar. För s.k.allmännyttiga stiftelser gäller skattefrihet om man använderminst av avkastningen tillallmännyttiga ändamål eller som det heter ''högt kvalificeratbehjärtansvärt syfte''. Tolkningen av vad som ärallmännyttigt och behjärtansvärt är dock långtifrånenhetlig. Det kan röra sig om vetenskaplig forskning,främjande av barns och ungdomars vård och fostran iBrunnby församling (kommun i M-län),utbildning till fattiga men begåvade ynglingar från ,eller Stiftelsens Fattiga ädlingar (Pauvres Honteux) rätt tillunderskottsavdrag.Ändamålet med en stiftelse bestäms i stiftelseurkunden,d.v.s. den handling varigenom stiftelsen eller fondeninrättas. Att ändra en stiftelseurkund är ett mycketkomplicerat förfarande och kan ske enbart om särskildaskäl föreligger. Detta sker i så fall genom s.k. permutationenligt permutationslagen (1972:205).Efter flera motioner i under 80-taletupprättades i en promemoria(Ju 1987:14) med förslag till lag om stiftelser. Viktiga inslagi den föreslagna lagregleringen är bland annat att tillsynenöver stiftelsen vidgas och att tvingande lagstiftning införsom registrering, förvaltning och skadestånd samtbokföringsskyldighet för stiftelser som utövarnäringsverksamhet. Alla stiftelser skall enligt förslagetregistreras.Motionerna gav till resultat att en särskildkommitté -- Stiftelse- och föreningsskattekommittén -- Fi1988:03) tillsattes av dåvarande finansministern . Kommittén fick till uppgift att se över de synnerligengenerösa och delvis dubiösa beskattningsreglerna förstiftelser. Kommittén, vars arbete i hög grad försvårats pågrund av det oförklarliga dröjsmålet med att åstadkommaen modern civilrättslig lagstiftning på stiftelseområdet,beräknar att lägga fram sitt betänkande vid halvårsskiftetinnevarande år.En ny stiftelselag har aviserats ijustitiedepartementet. Vid behandling av motion1987/88:L214, om översyn av lagstiftningen för stiftelser,gör lagutskottet som motiv för avslag på motionen följandekonstaterande: ''Liksom utskottet gjorde utgårutskottet från att en proposition i ämnet möjligtkommer att föreläggas . ''Såväl lagutskottets som sedermera ''Stiftelse- ochföreningsskattekommitténs'' förväntningar om enstiftelselag har tyvärr visat sig vara fromma förhoppningar.Vid ett flertal tillfällen har kommittén avjustitiedepartementet fått beskedet att lagförslag skulleföreläggas . Men trotsalla löften och försäkringar lyser en stiftelselag fortfarandemed sin frånvaro.Dröjsmålet med att skapa moderna och ändamålsenligaregler för det svenska stiftelseväsendet är oaccaptabelt.Avsaknaden av en heltäckande civilrättslig lagstiftning harbl.a. lett till ett omfattande missbruk av stiftelsen somorganisationsform. Så t.ex. bedrivs i inte oväsentligutsträckning sådan näringsverksamhet, där aktiebolagetframstår som den naturliga driftsformen, genom stiftelser.Också på det sociala området har antalet stiftelser ökatkraftigt, vilket i många fall skapat problem bl.a. vad gällernödvändig insyn i verksamheten från samhällets sida.Mot ovanstående bakgrund framstår det nu som ytterstangeläget att begär att regeringen utan ytterligaredröjsmål framlägger förslag om en heltäckande civilrättsliglagstiftning avseende stiftelseinstitutet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en stiftelselag utanytterligare dröjsmål framläggs för .