mot · GH02Ub44 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux BakgrundRegeringens proposition om en ny läroplan och ett nyttbetygssystem för gymnasieskolan innebär ett väsentligt ochpositivt steg i utvecklingen mot en friare, mer flexibel ochkursutformad gymnasieskola. Vi instämmer således till fulloi propositionens grunddrag och principiella huvudlinjer.Denna vår positiva grundsyn innebär emellertid också att vihar flera förslag till förbättringar -- vissa av stor principielloch reell betydelse.Den gymnasiala utbildningens värdegrundVi instämmer i de allra flesta av resonemangen inomdessa områden i propositionen. Vi sammanfattar dem gärnai begreppen Sunt förnuft, Personlig frihet och Hänsyn tillandra. Tolerans, förståelse och respekt för medmänniskorär grundläggande fundament i den kristna etiken och denvästerländska humanismen som vi till fullo omfattar. Mendetta innebär inte fullständig tolerans, förståelse ochrespekt. Tvärtom är det viktigt att också tydligt klargöra ochfastslå vad ett samhälle defintivt inte tolererar, harförståelse för eller respekterar. Många av dessa gränsertydliggörs i vår lagstiftning -- men långt ifrån hela vårtkulturarv och vår kultur går det att lagstifta fast. Vår kulturoch vårt kulturarv är emellertid något som vi alltid måstevärna på samma sätt som vi ständigt måste värna vårademokratiska grundvärden.Skolan får aldrig vara värdeneutral. Därför anser vi attdet är en allvarlig brist i propositionen att den inte på någotsätt behandlar den uppenbara målkonflikt som ligger i attdels säga sig välkomna och tillvarata möjligheterna i ettmångkulturellt samhälle, dels vilja värna vår kristna etikoch vårt västerländska humanistiska kulturarv. ''Alla som verkar i skolan skall alltid hävda vårtsamhälles väsentliga värden och klart ta avstånd från detsom strider mot dessa'' (direkt citat ur ).Javisst håller vi med om detta. Men detta ligger också idirekt konflikt med fagert tal om värdet av kulturellmångfald. Det positiva i kulturell korsbefruktning -- som vinaturligtvis också välkomnar -- uppstår inte som ett resultatav kulturkrockar -- utan är en mycket lång, successiv ochmedveten process. Vi är mycket medvetna om att detta ärladdade frågor att diskutera -- ofta direkt tabubelagda.Därför är det så viktigt att nationella styrinstrument ochkulturbärare -- där läroplanen är ett av de viktigaste -- intelämnar tvetydiga och dubbla budskap. Vi ser redan idagmånga exempel på vilsenhet, ambivalens och bristandecivilkurage ute i skolorna när det gäller att ta ställning föroch varna vårt kristna, västerländska och svenska kulturarv.Skolans betydelse som normsändare är oerhört viktig ochskolan får då inte sända dubbla eller motsägelsefullabudskap.Det finns ingenstans på jorden exempel på harmoniskamångkulturella samhällen -- däremot otaliga exempel påkulturella våldtäkter och nationer fyllda av internakonflikter och motsättningar. brukar internationelltbeskrivas som en kulturellt mycket homogen och harmonisknation, och detta brukar också ofta anges somhuvudorsaken till av vi sluppit många av de problem som ärlegio i andra länder med stora motsättningar mellan olikabefolkningsgrupper. Vi ser det som vår största skyldighetsom valda representanter för folk att värna ochbevara denna kulturella homogenitet -- och skolan skallsjälvklart vara en av viktigaste kulturbärare.Vår svenska kultur utvecklas ständigt -- det har den alltidgjort. Men det finns också många historiska exempel på attsamhällen utsatts för kulturell våldtäkt och det kallar intevi för utveckling. I dessa kulturella våldtäkters spår uppståralltid svåra motsättningar, konflikter och nationellatragedier. Gränserna mellan Tolerans, Låtgåmentalitet ochLikgiltighet blir lätt mycket diffusa -- om de inte ständigtvärnas, tydliggörs och diskuteras.Vi anser sammanfattningsvis att regeringen böråterkomma till med förslag till betydligt merpreciserade riktlinjer i dessa frågor där målkonflikternaantingen eliminerats eller tydligt behandlas och diskuteras.LärarprofessionalitetVi instämmer till fullo i propositionens resonemangkring lärarprofessionalitet, lektorer ochkompetensutveckiing. Våra invändningar är endast avkaraktären att regeringens förslag inte är tillräckligtlångtgående. Vi är mot bakgrund av hittillsvarandeerfarenheter inte övertygade om att det räcker meduppmaningar till kommunerna och krav på planer.Erfarenheterna när det gäller t ex kraven på att upprättakommunala skolplaner är inte särskilt uppmuntrande.Planer i all ära -- enligt vår uppfattning är det viktigare attställa krav på redovisning av faktiskt genomfördakompetensutvecklingsinsatser; redovisning av de faktiskakompetensprofilerna hos lärarkåren vid de olika skolorna;redovisning av det verkliga antalet lektorer på en skola etc.Detta sätt att tydliggöra och synliggöra verkligheten tror viär avsevärt mera verkningsfullt. Det ger också godamöjligheter till jämförelser mellan olika skolor ochkommuner, vilket i sin tur bör vara positivt och stimulera tillönskvärd konkurrens.Vi vill också med eftertryck och kraft fastslå attlärarprofessionalitet och ytterst skickliga lärare finns detgott om även ute i arbetslivet -- utan att de fördenskull harformell lärarutbildning. Vi menar att skolan skulle blimycket bättre om man hade modet att ta till sig dennakompetens och erfarenhet från yrkeslivet.Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystemBetygsberedningen lyckades med konststycket att skapanära nog fullständig parlamentarisk enighet -- endast Nydemokrati reserverade sig -- kring ett förslag som praktiskttaget samtliga remissinstanser fullständigt avfärdade somoklart, motsägelsefullt, obegripligt och oanvänbart. Inteheller regeringen finner det användbart.Vi noterar detta med viss tillfredsställelse. Däremotställer vi oss något frågande till de riktlinjer för ett nyttbetygssystem som presenteras i propositionen. Vi kan tillnöds acceptera huvudlinjerna i regeringens förslag -- men vianser att förslaget behöver konkretiseras avsevärt ochmånga otydligheter undanröjas. Man får ett intryck av attdessa otydligheter är avsiktliga för att kunna enasinom regeringspartierna. Vi anser dock inte att skolan skallbehöva betala priset för denna skenbara enighet.Ny demokrati lade inom Betygsberedningens ram framett eget förslag till betygssystem. Vi står fast vid dettaförslags grundvärderingar och grundprinciper:''Betygenskall vara skolans bekräftelse -- riktad till eleverna -- på hurelevens arbete och studieresultat bedöms i förhållande tillvad läroplanerna och kursplanerna föreskriver. Betygenskall således mer ha funktionen av återföring (feedback) averfarenheter för eleven, än utgöra urvalsinstrument förfortsatta studier.'' (Ur direktiven till Betygsberedningen)Skolan skall ge varje elev möjlighet att utveckla sigoptimalt -- såväl intellektuellt och emotionellt sompraktiskt -- i förhållande till varje elevs individuellaförutsättningar, begåvningsprofil, särart och ambitioner.Skolan skall skapa goda förutsättningar för varje elev attbygga upp en äkta självkänsla. En äkta självkänsla måstebaseras på en god egenuppfattning och realistisk självbild --vilket kräver ett väl utvecklat system för feedback tilleleven.Det finns elever med särskilda möjligheter -- ochdet finns elever med särskilda svårigheter. Skolan skallstödja dessa elever särskilt.Det finns inga svaga elever --däremot finns det elever som ännu inte fått eller tagitchansen att utveckla sina möjligheter.En grundläggande utgångspunkt är att betygens absolutviktigaste funktion är att vara ett feedback-instrument föreleven om hur väl denne lyckas och utvecklas i sittskolarbete i förhållande till läroplaner och kursplaner.Betygen är således inte avsedda att vara etturvalsinstrument för högre studier elle dylikt. Vi kan intenog understryka hur viktig denna utgångspunkt är. Ibetygsdebatten förekommer tyvärr många övertoner somhar sin grund i gamla föreställningar om att betygen ärurvalsinstrument. (I Ny demokratis akademiska Sverigebehövs inte heller betygen som urvalsinstrument eftersomdet där skall vara fritt tillträde för alla behöriga sökande tilluniversitet och högskolor -- men det är en annan historia. )Det är bl a mot denna bakgrund vi tycker det ärsjälvklart att eleverna skall få betyg redan under de tidigaskolåren. Att inte ge eleverna och deras föräldrar dennastrukturerade feedback är direkt hänsynslöst och inhumant.Ingen skulle komma på idén att tvinga eleverna att spelabrännboll eller fotboll -- men förbjuda dem att räkna poängrespektive mål. Och vad vore konståkning på skridskor utanbetygsättningen?Utöver de direkt ämnesinriktade betygen vill vi isamtliga årskurser att eleven ska få en kort verbalbeskrivning av sina starka sidor och var hon/han har sinförbättringspotential.På gymnasiet vill vi dessutom att eleven ska få en kortverbal beskrivning av sina framträdande personligaegenskaper.Vidare vill vi i samtliga årskurser ha betyg i Ordning ochUppförande -- vi föreslår omdömena Utmärkt (som börvara normalomdömet för skötsamma elever), Godtagbartrespektive Klandervärt. Motiven för att införa betyg även iordning och uppförande är för oss självklara:Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem ger ingetutrymme för att sätta betyg i ordning och uppförande (attmånga lärare, med dagens relativa betygssystem, ändå mereller mindre medvetet väger in sådana omdömen iämnesbetygen är en annan historia). Det innebär att en elevfår en strukturerad och bra erfarenhetsåterföring på sinkunskapsutveckling i de olika ämnena -- däremot inte på sinpersonlighetsutveckling och på sitt sätt att utvecklas ochförhålla sig till andra elever och till sina medmänniskor. Inteheller på sitt samspel med omvärlden. Detta anser vi varainkonsekvent, ohederligt och hänsynslöst mot eleverna.Inte minst mot bakgrund av den viktiga roll skolanförväntas spela som förmedlare av de värdemässiga, etiskaoch moraliska grundprinciperna som utgör fundamentet förvår demokrati och av de spelregler en demokrati kräver avsina medborgare. Det positiva i den starka sociala kontrollsom tidigare fanns i vårt samhälle är borta. Detta har,när föräldrarna inte tagit sitt ansvar, lämnat många elever iett vilset vakuum, där inte skolan vågat eller förmått takraftfull ställning för att värna våra humanistiskagrundprinciper och traditioner. Vi ser betygen i ordning ochuppförande som ett mycket viktigt sådanterfarenhetsåterförande hjälpmedel och stöd för såväl eleversom lärare -- och föräldrar.Att Betygsberedningen avfärdade betyg i ordning ochuppförande så enkelt som man gjorde och menade att justdessa betyg är uttryck för bestraffning är för oss obegripligt.Vi tycker det är intellektuellt ohederligt och ett sätt attsmita från problemet med att precisera krav, etik,förhållningssätt etc. Ämesbetyg ansåg man inte vara uttryckför bestraffning -- men i just ordning och uppförande skullede vara detta.Behovet av syoVi delar till fullo de i propositionen framfördaresonemangen att syo måste ses i ett störrehelhetsperspektiv. Syopersonalen i skolan gör säkert vissnytta -- men detta räcker inte tillnärmelsevis. De bästa ochmest kvalificerade syoinsatserna kräver kunskaper ocherfarenheter som mera sällan finns inom skolans slutnavärld. Vi menar att arbetsförmedlingar, företag, fackligaorganisationer, branschföreträdare och arbetslivet i sinhelhet kan göra stora insatser inom detta fält. T ex tror viatt insatser av typ mentorskap skulle kunna hjälpa mångaelever i den viktiga men för många svåra och ofta långaprocess som yrkesvalet innebär. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär nytt förslag tillriktlinjer för läroplanen avseende den gymnasialautbildningens värdegrund i enlighet med vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarprofessionalitet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betygssystem,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om syo.