mot · GG02A276 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningRegeringens satsning på arbetsmarknadspolitiken -- denstörsta i modern tid -- är ett riktigt grepp att hjälpamänniskor i en svår situation. Vi står självfallet bakom demånga förslagen i budgetpropositionen. Ändå finns det skälatt aktualisera vissa frågor, särskilt med tanke på denutomordentligt hårda påfrestning som företag ocharbetstagare just nu känner av.Den djupa lågkonjunkturenSverige genomgår just nu den djupaste lågkonjunkturenunder efterkrigstiden. var 315 000 personeröppet arbetslösa. Varje människa som tvingas ut iarbetslöshet är en förlust både för samhället och förindividen själv. Arbetslösheten måste alltid bekämpas.Folkpartiet liberalerna redovisar mot den bakgrunden idenna motion sin syn på arbetsmarknadspolitiken ocharbetslösheten. Vi diskuterar varför arbetslöshetuppkommer och vad den betyder för den enskildeindividen. Förslag till hur man kan bekämpa arbetslöshetoch passivitet genom aktiva åtgärder tas också upp.Kvinnors möjligheter och problem på arbetsmarknadenbeskrivs i en särskild motion.Varför uppstår arbetslöshet?Någon form av arbetslöshet finns i alla typer avsamhällen och arbetslösa individer finns oavsett om hög-eller lågkonjunktur råder. Det är viktigt att skilja mellanolika typer av arbetslöshet. Man kan vara arbetslös enkortare tid för att man vill det själv; man kanske precis harflyttat, gått ut skolan eller slutat ett arbete och skall omnågra veckor börja ett nytt och går då arbetslös imellanperioden. Men en för individen allvarligare form avarbetslöshet är att det helt enkelt inte finns några jobb attta. Det är denna sistnämnda form av arbetslöshet somtyvärr många drabbas av i lågkonjunkturens Sverige.Att en lågkonjunktur uppstår beror på flera faktorer.Den internationella konjunkturen faller och då dras Sverigemed, då vi för vårt välstånd är mycket beroende avinternationell handel. Det finns flera interna nationellafaktorer som bidrar till att har hamnat i enlågkonjunktur.Den främsta inhemska faktorn är att den dåvarandesocialdemokratiska regeringen försatt möjligheten attbehålla det goda kostnadsläget efter devalveringarna ibörjan . De grundläggande strukturellaobalanserna i ekonomin angreps inte alls eller för sent.Transfereringarna fortsatte länge att öka och fortsattutbyggnad av offentlig sektor gjorde att resurser inte fördesöver till den konkurrensutsatta sektorn.Vi i liberalerna fick slutligen gehör för vårtenvetna arbete för ett skattesystem som gynnar arbete ochsparande. Men reformen kom . Närkreditmarknaden avreglerades fanns fortfarande det gamlaperversa systemet med höga marginalskatter ochgynnsamma avdragsmöjligheter. Det bidrog till en väldigkreditexpansion, som drev upp fastighetspriserna, och enhållningslös utlåningsverksamhet som varit mycket negativför den seriösa bankverksamheten.Ekonomin överhettades. Det bidrog i sin tur till en försnabb kostnadsstegring, som urgröpte svenskkonkurrenskraft. industri körde på i samma spårutan tillräckliga omstruktureringar och våra varor ochtjänster blev dyrare att köpa än motsvarande produkter iomvärlden.Resultatet ser vi . Lågkonjunkturen blev djupare änpå andra håll. Företag slogs ut och den offentliga sektornsproblem förstärktes. Folk förlorar jobben, arbetslöshetenstiger. Vi levde över våra tillgångar och det får vi betala dyrtför . Det gäller att vi lär oss av misstagen. Det viktigastesättet att trygga jobben är att föra en god allmän ekonomiskpolitik som bevarar konkurrenskraft och stimulerar tillväxt.Folkpartiet liberalernas syn på arbetsmarknaden ocharbetslöshetDen grundläggande tanken för oss liberaler är attarbetslöshet aldrig får vara ett medel i den ekonomiskapolitiken. Arbetslöshet är alltid slöseri med resurser,mänskliga såväl som ekonomiska. Det är en tragedi för denenskilde att drabbas av arbetslöshet, att inte kunna fåarbete fast man vill. Erfarenheter från andra länder visar attdet är svårt för långtidsarbetslösa att komma tillbaka tillarbetsmarknaden. En hög långtidsarbetslöshet riskerarockså att leda till att en större svart sektor växer fram. Högöppen arbetslöshet riskerar då att bli bestående även undertider av högkonjunktur. Därför måste kampen motlångtidsarbetslöshet ha särskild prioritet.Arbetsmarknadspolitiken är ett nödvändigtkomplement till den allmänna ekonomiska politiken. Desshuvuduppgift är att underlätta för de arbetssökande attsnabbt hitta och ta arbeten på den öppna arbetsmarknadensamt att hjälpa arbetsgivarna att fylla vakanserna.För att en individ ej skall hamna i den återvändsgrändsom långtidsarbetslöshet innebär måste alla aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder prövas. Passivtkontantstöd får bara tillgripas som en sista utväg. Det ärdärför angeläget att varje person som blir arbetslös snabbtges en chans att komma tillbaka till arbetslivet.Detta innebär att arbetslinjen måste hävdas. Samtidigtär det angeläget att den reguljära arbetsmarknaden inte slåssönder. Det skall löna sig för den arbetslöse att varasysselsatt med utbildning, praktik eller beredskapsarbetebättre än att leva på kontantstöd. Men det skall också lönasig att ta ett reguljärt arbete framför att stanna kvar iarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Öka rörligheten på arbetsmarknaden!För att arbetslinjen skall kunna fungera måsterörligheten på arbetsmarknaden bli bättre.Utbildningsinsatser bör härvid vara det lämpligasteinstrumentet för att öka den yrkesmässiga rörligheten.Satsningar bör göras på systematiska utbildningar somhöjer arbetskraftens kvalitet så att dess kunskaper passarbättre in i morgondagens näringsliv.Även den geografiska rörligheten måste förbättras. Meddetta menar vi att en person som är arbetslös skallstimuleras att flytta till en ort där det finns jobb. Men det ärviktigt att även arbetstillfällena är rörliga i ökadutsträckning. Arbetstillfällena måste anpassas tillarbetstagarnas geografiska belägenhet liksom deraskompetens, önskemål om arbetstid, arbetsinnehåll m.m.UngdomsarbetslöshetenUngdomar utan arbetslivserfarenhet har svårt att fåfotfäste på arbetsmarknaden oberoende av konjunkturen. lågkonjunktur är det därför oerhört svårt för ungdomaratt få ett arbete och stora insatser måste sättas in för attskapa sysselsättning åt ungdomar. Risk finns annars för attvåra ungdomar slås ut för från den öppnaarbetsmarknaden.Folkpartiet liberalerna var med och utformade den nyaungdomspraktik som tillämpas från . Det ärdock viktigt att poängtera att ungdomspraktiken skallanvändas som en sista åtgärd när andra möjligheter äruttömda.Ungdomar skall också kunna erbjudas plats i olikaformer av utbildning för att de på så sätt skall kunna få envettig sysselsättning som kunskaper inhämtas såatt den unge kan konkurrera bättre på den öppnaarbetsmarknaden.Utsatta grupper på arbetsmarknadenDet finns grupper på arbetsmarknaden som har detsvårare än andra för att få ett arbete oberoende av om detär hög- eller lågkonjunktur. Dessa grupper är i behov avinsatser som är mer permanenta som komplement till devanliga arbetsmarknadspolitiska insatserna. Därför är detextra angeläget att det finns arbetsmarknadspolitiskainstrument för dem så att deras möjligheter till deltagandepå arbetsmarknaden ökar.HandikappadeTrots att högkonjunktur rådde såskedde ingen markant nedgång av antalet handikappadesom var arbetslösa. I den situation som vi har med högarbetslöshet drabbas de handikappade först. Därför är detviktigt att ansträngningarna intensifieras för att gehandikappade arbete.Flera utredningar har uttalat sig omarbetets värde som en produktiv resurs för samhället. Trotsambitionen i sådana uttalanden och trots tillkomsten avmånga arbetsmarknadspolitiska åtgärder saknar mångamänniskor med handikapp en plats på arbetsmarknaden.Det gäller särskilt människor med omfattandefunktionshinder.Ansträngningarna för att ge handikappade tillträde tillarbetsmarknaden måste intensifieras inom flera områden.Arbetsförmedlingarna bör också följa upp hurhandikappade ungdomar som avslutat studier kan vinnainträde på arbetsmarknaden på ett bra sätt.Invandrare och flyktingarArbetslösheten är högre bland invandrare och flyktingarän hos genomsnittssvensken. När arbetslösheten ökar sådrabbas denna grupp ännu hårdare trots att de ofta har engod utbildning i grunden. Invandrare bör därför inomarbetsmarknadsutbildningen erbjudas fler påbyggnads- ochkomplementutbildningar, gärna med tonvikt påspråkhantering. Även för de invandrare som har gåttigenom grundläggande svenskutbildning kan bristandespråkkunskper inom det egna yrkesområdet göra detsvårare att få arbete. Invandrarkvinnornas situation böruppmärksammas än mer i fråga om skola ochvidareutbildning.En aktiv arbetsmarknadspolitikAtt vi skall bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik iSverige i syfte att hävda arbetslinjen råder det stor politisksamstämmighet om. Regeringen har under innevarandebudgetår satsat stora summor på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i syfte att pressa ner den öppna arbetslösheten.Totalt rör det sig om 29,9 miljarder i olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder och 9,8 miljarder iutbildningsinsatser och infrastrukturåtgärder. I åretsbudgetproposition föreslår arbetsmarknadsministernytterligare 28,5 miljarder till den aktivaarbetsmarknadspolitiken. liberalerna ställerupp helt bakom dessa satsningar från regeringen.Det är alltid angeläget att få valuta för skattepengarna.Varje skattekrona måste användas på effektivast möjligasätt för medborgarnas bästa. När en verksamhet under korttid växer så snabbt som arbetsmarknadspolitiken har gjortär det speciellt angeläget att bevaka effektiviteten.Enligt årets budgetproposition skulle ettutvecklingsarbete bedrivas vid AMS under budgetåret1991/92 så att allmänna krav på ett effektivtresursutnyttjande kunde ställas /93. Någotresultat redovisades inte för arbetet medbudgetpropositionen.Arbetet på att förbättra resursutnyttjandet bör få högstaprioritet. Alltmer av arbetsmarknadsutbildning skall köpasupp i konkurrens. Mer konkurrens är något vi liberalervälkomnar. Men myndigheternas förmåga att vara effektivaupphandlare blir då av avgörande betydelse för att få utbästa möjliga kvalitet till lägsta möjliga kostnad förskattebetalarna. Uppföljning och utvärdering avgenomförda kurser och andra åtgärder blir än mer viktigametoder inför nya uppköp och satsningar. I sådanasammanhang är inte minst kursdeltagarnas egnaerfarenheter ett viktigt underlag. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder måste allmänt ha gott rykte, annars finns risk för''stigmatisering'' på arbetsmarknaden av dem som deltar.Flexibilitet är viktigt för att få ett effektivtresursutnyttjande. kan länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingar ha problem med att pengarna är slut påett konto. De tvingas då avvisa sökande fast det kan finnaspengar kvar på andra anslag. Här vore mer av en''påsprincip'' värd att pröva. kunde fåstörre möjligheter att själv avgöra hur länets pott fördelasmellan olika anslag.Den ''nya'' arbetslöshetenI innevarande lågkonjunktur har nya mönster förarbetslösheten uppstått. Fler män än kvinnor är hittillsarbetslösa. Tjänstemännen har drabbats hårdare avarbetslöshet än i tidigare konjunkturnedgångar. Nytt ärockså att arbetslösheten drabbat ''bra län'' hårdare. Idecember 1992 hade t.ex. och kommunsamma relativa arbetslöshetstal 5,5 %.Den ''nya'' arbetslösheten ställer nya krav påarbetsmarknadspolitiken. Åtgärder anpassade för bl.a.tjänstemän och storstadsbor måste utvecklas för att denaktiva arbetsmarknadspolitiken fullt ut skall komma dessagrupper till del. Arbetstagare som historiskt i praktikenaldrig varit arbetslösa är ofta ''neutralt sköra'' och behöversärskilt stöd i en sådan situation.Nya greppTraditionellt har beredskapsarbeten och AMU-utbildningar fått bära huvudbördan somarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Under det senaste årethar nya grepp tagits i arbetsmarknadspolitiken i syfte attråda bot på dagens extrema situation. Ungdomspraktikenoch den Lokala arbetslivsutvecklingen (''Seniorpraktiken'')är exempel på detta.Detta räcker dock inte. Ytterligare nya grepp måste tasför att om möjligt kunna anpassa arbetsmarknadspolitikentill den enskildes kompetens och möjligheter. Akademikerkan användas genom sin kunskap och kompetens för attvidareutbilda arbetslösa i kompetenshöjande syfte.Tekniskt intresserade och utbildade kan starta''uppfinnarverkstäder'' och utveckla nya produkter somsedan kan användas i en kommande högkonjunktur.Ungdomar kan driva café på en skola inom ramen förungdomspraktik osv. Det viktigaste är att den arbetslöse fåren vettig sysselsättning, och formen för sysselsättningen börej detaljregleras för mycket förutom att verksamheten skallvara kompetensutvecklande och syftande till att på snabbastmöjliga sätt möjliggöra den arbetslöses återinträdande påden öppna arbetsmarknaden.Kostnaderna för arbetslöshetenKampen mot arbetslöshet måste kosta pengar. Dockfinns det skäl att se över finansieringssystemet och göraeffektiviseringar.Kostnaderna för A-kassan måste balanseras över enkonjunkturcykel. Med detta menas att måstekostnadsnivån i A-kassan minskas i en högkonjunktur föratt pengar skall kunna sparas i systemet för att användas i enlågkonjunktur. Det går inte att göra som man gjorde under1980-talet då karensdagar i A-kassan togs bort underhögkonjunkturen varför nu regeringen tvingas återinföradem under lågkonjunktur.Krav bör också ställas på att upphandling avarbetsmarknadsutbildning o.dyl. sker på ett effektivare sätti fortsättningen så att tilldelade resurser räcker längre ochinte har tecknats in vid budgetårets början. En ökadutvärdering av arbetsmarknadsutbildningen bör också ske. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitikensallmänna inriktning2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetslinjen konsekvent börhävdas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intensifiera ansträngningar attge handikappade ett eget arbete,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att smidigare former böreftersträvas för invandrare och flyktingars medverkan iarbetslivet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rörlighet på arbetsmarknadenpositivt bör främjas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prioritera en förbättradupphandling och utvärdering av arbetsmarknadsutbildningi avsikt att effektivisera utbildningen och pressakostnaderna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla rationella former för''de nya arbetslösa'',8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att balans i A-kassesystemet böruppnås över varje konjunkturcykel.