mot · GG02Ub648 · 1993-01-26 00:00:00 — Skogsutbildning och forskning i Det finns inte något område inom utbildningssektorn därdet råder en så stor snedfördelning i landet som just på denhögre skogliga utbildningen och forskningen. Knappt 10procent av resurserna satsas på . Resten satsaspå mellersta och norra . Risken är uppenbar attsnedfördelningen kommer att öka och attkoncentrationen till mellersta och norra kommer attöka. Skälet till detta är SLU:s beslut att lägga nerskogsteknikerutbildningen i Värnamo.Samtidigt vet vi att av skogen finns i Götalandoch att av tillväxten och avskogsbruksvärdet finns där. Dessutom finns avarbetstillfällena i . Det finns en mängd företagsom arbetar med skogsprodukter i . Det är t.ex.sågverk, massaindustri, pappersbruk, möbelindustri,småhustillverkare och värmeverk. Närheten till deneuropeiska marknaden gör att dessa företag har godautvecklingsmöjligheter. Men det gäller att bättre ta tillvaraträets möjligheter till utveckling av nya produkter. Motbakgrund av vad vi nu har beskrivit ter sig SLU:s beslut omnedläggning i än mer anmärkningsvärt. Manborde i stället satsa mer resurser på forskning och utbildningi , nu gör man i stället tvärtom. Skogsnäringenhar varit fullständigt enig i sitt ogillande av beslutet att lägganed den enda skogliga högskoleutbildningen i södraSverige.En annan aspekt som gör att forskning och utbildningborde vara bättre fördelad i landet är att skogen ochskogsbruket inte ser likadant ut i vårt land. Det finnsbetydande skillnader mellan norra och . Detgäller t.ex. ägarstrukturen där domineras avsmåskogsbruket med nära 100 000 skogsägare. I motsats tillnorrlandsskogsbruket är det småskaligt, naturen är heltannorlunda vilket kräver exempelvis avverkningsmetoderoch naturvårdshänsyn av annan typ än i . I södraSverige finns det också en annan trädslagsfördelning medbl.a. ädellövskog som kräver sin speciella skötsel.Skogsmästareutbildningen, som är en ettårigpåbyggnadsutbildning, sker i och därbedrivs liksom i skogsteknikerutbildning.Skogsteknikerutbildningen i upphör våren 1993efter beslut i våren 1992.När behandlade anslaget till SLUskrev ett enigt utbildningsutskott i sitt betänkande1991/92:UbU17 bl.a.Mot bakgrund av det sydsvenska skogsbrukets speciellakaraktär och förutsättningar anser utskottet i likhet medSLU att vid den pågående översynen av den skogligautbildningen bör särskilt beaktas behovet av kunskap omsydsvenska skogliga förhållanden. Utskottet utgår från attregeringen vid beredningen av förslag som rör utbildningoch forskning vid SLU som kommer att föreläggasriksdagen inför /94 beaktar de i detföregående redovisade förhållandena.I december 1992 skulle tagit beslut ifrågan om den framtida skogliga utbildningen efter förslagfrån sin skogsutbildningsgrupp. Denna grupps majoritetföreslog bl.a. att en ny treårig skogsmästarutbildninginrättas. Den skall ersätta nuvarande skogstekniker- ochskogsmästarutbildning. Mot denna förändring har vi ingeninvändning. Däremot reagerar vi mot attskogsutbildningsgruppen föreslog att utbildning endastskulle äga rum i och . Därmedgick man emot intentionerna i beslut. Det hadevarit rimligare med en lokaliseringsort i norra ochen i , förslagsvis . harbordlagt frågan till mars 1993.Det är angeläget att frågan om högre skoglig utbildningoch forskning i får en lösning under våren1993. Det är vår uppfattning att det inte är försvarbart attlämna helt utan högre skoglig utbildning ochen begränsad skoglig forskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av högre skogligutbildning och forskning i .