mot · GG02Kr313 · 1993-01-26 00:00:00 — SammanfattningI denna kulturpolitiska motion behandlas dagenskulturliv i relation till kulturpolitiska mål. Denrådande arbetslösheten föranleder en särskild betoning påsamhällsekonomiska resonemang och kulturlivets betydelseför en god arbetsmarknad. Motionen innehåller förslag påsysselsättningsskapande åtgärder inom kultursektorn för ca200 miljoner kr.Vidare föreslår en satsning på barn- ochungdomskultur i form av ett kulturprojekt i skolan.Kommunernas nedskärningar av kulturlivet behandlas.Vänsterpartiet föreslår att det internationellakultursamarbetet särskilt inriktas på och övrigaÖstersjöstater och föreslår en särskild fond för dettaändamål. Vi föreslår även inrättande av en bibliotekslag. Irelation till regeringens förslag på kulturbudget avvisarVänsterpartiet nedskärningar i anslagen tillkulturtidskrifter och Riksteatern.InledningUtredningarna ''Att vidga deltagandet i kulturlivet'' och'''' visar att snedfördelningen beträffandedeltagandet i kulturlivet ökat . Det är de redankulturaktiva som blivit ännu mera aktiva. Vissa undantagfinns dock: Folkbildningen och studieförbunden har tilldelar nått nya grupper vilket visar på deras stora betydelse.Däremot har kulturverksamheten ökat, decentraliseratsoch regionaliserats sedan den utreddes förra gången i slutetav 60-talet. Av detta kan man dra lite olika slutsatser:1. Trots den kraftiga kommersialiseringen av kulturlivetoch massmedierna har inte kulturutnyttjandet minskat.Utan de stora satsningar som gjorts skulle den kulturellasegregationen förmodligen vara ännu större. Utifråninternationella jämförelser är kulturklyftorna i Sverigealltjämt måttliga.2. En generell utbyggnad och allmän regionalisering avkulturutbudet leder inte automatiskt till att nya gruppersöker sig till den etablerade kulturen. Mycket talar för attlivsmönster, vanor och normer väger tyngre än t.ex.geografisk närhet och allmän information. Därför är detallvarligt att den uppsökande verksamheten minskar inomalla kulturinstitutioner och att de fackliga organisationernadrar ner kraftigt på sina kultursatsningar. Gamlafolkrörelseorganisationer går också i konkurs eller dras medstora ekonomiska problem.3. Mycket större och mer medvetet riktade satsningar påde grupper som faller utanför måste till . Annarsär risken uppenbar för att klyftorna ökar ytterligare.Gynna tillväxt som inte är tärandeMiljöförstörelse både i öst, väst och vår närmiljö har fåtti gång diskussionen kring miljöhänsyn i BNP, men när blirdet dags för humanhänsyn? Vi måste sträva mot ettsamhälle där det är lika viktigt att vara som att ha -- ettsamhälle som bejakar hela människan. Ur det perspektivetfyller kulturen en grundläggande roll för vår framtid.Mänsklig tillväxt är en investering som varken föröderresurser eller miljö. Humanism gödslar sig själv. Ju merman konsumerar av den, desto mindre förstörsomgivningen. Därför är det samhällsekonomiskt lönsamtatt investera i ett kulturliv som inte enbart når en elit ochskapar nya murar mellan människor.Kulturella erfarenheter och resurser måste fördelas merjämlikt för att utveckla vår demokrati. Allas behov av attsjälva uttrycka sig i ord, skrift, bild, toner, kroppsspråkm.m. -- vare sig det gäller traditionell folkkultur ellermodern avantgarde -- bör vara grundvalen för en offensivoch bred kulturpolitik som drivs via folkbildning,amatörorganisationer, folkrörelser och skolan.Den professionella kulturen och amatörkulturenutesluter inte varandra. De utgör snarare varandrasförutsättningar. Utan en kontakt med kulturutövning avhög kvalitet hänger amatörkulturen i luften på samma sättsom en isolerad, högkulturell prägel på proffskulturenskapar klyftor och konstnärlig förstelning.Andra kulturer i SverigeI det mångkulturella samhälle som utgör är detav största vikt att förståelsen för andra kulturer ökar. Attvi breddar medvetandet om kulturarvets och sedvänjornasrelativitet. Här har kulturinstitutioner, skola, politiker ochnäringsliv ett stort ansvar. Ska vi kunna mota den ökadefrämlingsfientligheten och oförståelsen för flyktingar i grindså är detta en samhällspolitisk nödvändighet.Stödet till kulturprojekt med denna inriktning böröka och ingå i de arbetsmarknadsåtgärder som sätts in i dag.AMS bör få ett särskilt ansvar för att detta arbeteintensifieras.Kulturen som ekonomisk faktorStudier har initierats för att utröna hur och på vilka vägarkultur faktiskt lönar sig, rent ekonomiskt. I hardet t.ex. visats att man för varje satsad D-mark påkulturverksamhet fått 2--tillbaka i form av ökadföretagsetablering, mindre skadegörelse, mindre vård,mindre social utslagning, underlättande avpersonalrekrytering etc. (se ''Kulturen somlokaliseringsfaktor'', Industridepartementet 1992)Denna utveckling, som syns tydligt i länder somFrankrike och , har dock lett till en betoning påstora och pompösa arrangemang, på högkultur hellre änfolkkultur. Den franska storkulturen t.ex. har blivit ettpolitiskt instrument i kampen om språkligt herravälde inomEG, och den (väst-)tyska högkonjunkturen har lett börsliknande konstmarknad, då konst blevinvesteringsobjekt.Att man inom bredare grupper i samhället insett attkultur inte är någon onödig lyx är glädjande. Myntet hardock en baksida. Det politiska intresset för kultur ''som intelönar sig'' har minskat i takt med att de kommersiellamöjligheterna överbetonats. Seriösa kulturproducenterhänvisas allt oftare till att konkurrera, till attavgiftsfinansiera sin verksamhet och till att satsa mer tid påmarknadsföring och populära, insmickrande arrangemang.Likaså har kulturlivet blivit alltmer specialiserat ochbefolkningens kulturvanor mer skiktade.Gränsöverskridande kulturaktiviteter har fått allt svårareatt hävda sig.Vänsterpartiet anser att samhället ska ta en stor delav kostnaderna för ett brett kulturliv. Konst ochkulturarbete ska inte bygga på ekonomisk konkurrens ochmarknadsanpassning.Barn- och ungdomskulturAlla människor är födda med förutsättningar för fantasi,skapande förmåga och med ett behov av att uttrycka sig. Attmänniskors medfödda behov av aktivt skapande snöps ochtrycks tillbaka kan orsaka både passivitet, destruktivitet ochbrist på självförtroende. Därför är det så viktigt att ta varapå och stimulera det skapande som kommer till uttryckinom familjen, förskolan och skolan.Ungdomstiden är en period som innebär både frigörelseoch anpassning. Kulturpolitiken måste uppmuntraungdomens egna kulturyttringar och aktivakulturskapande.I allt för hög grad har den statliga kulturpolitikenöverlåtit ungdomskulturen till den kommersiellakulturmarknaden och breddat marken för en hårdexploatering av stora samhällsgrupper. Det är t.ex. inte allssjälvklart att ge rockkonserter samma typ av statligt stödsom opera och symfoniorkestrar.På senare tid har bildningsförbunden trots allt kunnatöka sitt engagemang för ungdomens kulturbehov.Regeringens fortsatta nedskärning av stödet tillfolkbildningen försvårar dock en fortsatt utveckling av detengagemanget.Kulturrådet visar i sin anslagsframställning /94att barn- och ungdomsteatern har drabbats hårt av dendecentralisering som skett inom skolan. Resurserna harsplittrats och kompetensen hos de potentiella beställarnaminskat med färre engagemang som följd. Kommunalanedskärningar har dessutom lett till stramare skolbugetarmed mindre utrymme för kulturengagemang.En grundförutsättning för ett aktivt kulturliv för barnoch ungdomar är givetvis att kulturen är väl förankrad ochintegrerad i skolundervisningen. Ämnen som slöjd, bild ochmusik har stor betydelse och bör följa varje elev genomgrundskolans alla stadier. I skolmotion gervi vår syn på alternativen till läroplanskommitténs förslag attskära ned på dessa ämnen.För att lokala barnkulturprojekt ska kunna utvecklasbehövs även en utveckling av nationell kompetens,forskning. I en annan motion föreslår att detinrättas ett nationellt resurscenter för barnkulur iEskilstuna.Grundskolan bör utöver ämnesbaserad undervisning hanog med resurser för att kunna satsa på kulturprojekt. Detkan gälla inbjudna konstnärer, teateruppsättningar, arbetemed professionella skådespelare och filmare,massmediaprojekt etc. Samverkan mellan skol- ochkulturförvaltningar skulle kunna leda till kulturprojekt avsådant slag och utformas så att alla barn i en region kan fåta del av undervisningen. erfarenheter frånkulturprojekt i skolan finns.Vänsterpartiet föreslår att anslår 7 000 000kr i projektmedel till kulturverksamhet i skolan.Läget i kommunernaKommunerna genomför nu de största neddragningarnapå kulturområdet . Resurserna till studieförbundoch allmän kulturverksamhet minskar med allt ifrån (iextremfallet ) och nedåt (stödet till studieförbundendras ner hårdare än till fritidsföreningar ochkulturföreningar. I förortskommunerna är neddragningentill studieförbund så hög som 23,). De flesta kommunerminskar budgeten med . avkommunerna gör besparingar i kultur- ochfritidsbudgetarna.Nedskärningarna går ut över amatörkulturen, de friakulturgrupperna, studieförbunden och ungdomskulturen.Biblioteksverksamheten minskar också (med 10--imånga kommuner), filialer läggs ner och lokalytan minskas.Dessutom drar man ner på personal och ger minskadeanslag till andra medier än böcker. Bokanslagen liggerredan på bottennivå i många kommuner.Om vi jämför dessa neddragningar med annankommunal verksamhet finner vi att övriga neddragningar igenomsnitt ligger kring 2--. Kulturen är satt i strykklass.Kommunerna runt , i och Smålandverkar skära mest. Kommuner ovanför skär minstoch kommuner med vänstermajoritet betydligt mindre ände med borgerlig majoritet (ett tydligt exempel ärSödertälje). Trots närheten till , Malmös ochGöteborgs omfattande kulturliv är det ungdomarna ochbarnen i storstädernas ytterkommuner som är minstkulturaktiva och som får minst kultur genom skola ochbarnomsorg. Barnen i invandrartätaförortsområden är särskilt hårt drabbade.Orsaken till dessa missförhållanden beror i hög grad pådet ändrade statsbidragssystemet, vilket missgynnarkommuner med god barnomsorg och omfattandeskolverksamhet. Krispaketen, den nyabudgetpropositionen och det allmänna strupgrepp påkommunerna som bl.a. skattestoppet innebär, är andraorsaker.Vänsterpartiet vill häva det kommunalaskattestoppet och det sparbeting som tynger kommunerna . krävs det en mer genomgripandegenomlysning av den kommunala verksamheten.Den utvärderande kulturpolitiska utredning somriksdagen beslutade om är ännu inte tillsatt.Vänsterpartiet anser att utredningen skyndsamt skatillsättas. Frågan är om det inte är nödvändigt att nu taställning till inrättandet av en kulturlag som klart markerarkommunernas skyldigheter gentemot innevånarna ochgaranterar att de av beslutade kulturpolitiskamålen uppfylls.Vad beträffar frågan om bibliotekslag menar vi dock attbeslut bör tas omgående. har upprepadegånger krävt införande av en bibliotekslag som slår vakt omfolkbiblioteken. Det senaste årets nedskärningar avfolkbiblioteken, vilket inkluderar allt från stängning avfilialer, indragningar av bokbussar till minskade resurser förbokinköp, måste stoppas. En garanterad standard,tillgänglighet och öppethållande är nödvändig för atttillgodose såväl behovet av litteratur som information.Boklånen ska vara avgiftsfria.Vänsterpartiet föreslår att en bibliotekslag stiftas somgaranterar fria boklån och en god standard vad beträffarresurser för bokinköp, tillgänglighet och service.Kulturen och arbetslöshetenVänsterpartiet delar kulturministerns uppfattning attkulturens sysselsättningsskapande effekter utnyttjas dåligtpå ett lokalt och regionalt plan (prop. s. 6). Skillnadenmellan och är bara attvi vill göra något åt detta. Att strypa kommunernasekonomi kan aldrig vara en framkomlig väg för att frigörakulturell experimentlusta, utvecklingspotential och iförlängningen nya arbeten i våra kommuner.Under den rådande arbetslösheten är det viktigt medsysselsättningsskapande investeringar på kulturområdet.Den alarmerande arbetslösheten borde leda till en förnyadprövning av behovet av statliga bidrag försysselsättningsskapande investeringar.Vänsterpartiet motsätter sig därför indragningen avdet engångsbelopp på tillsysselsättningsskapande investeringar som anslogförra budgetåret. Denna riktade arbetsmarknadspolitiskasatsning bör fortgå och satsas på upprustning avkulturminnen och kulturmiljöer.Anslaget för investeringar i icke-statligakulturlokaler bör i enlighet med förslag höjasmed utöver regeringens förslag om 25miljoner. Under posten Inredning och utrustning av lokalerför kulturändamål bör ett särskilt anslag om 20 miljonerreserveras för inredning och utrustning av särskildaungdomslokaler.Riksdagen bör också besluta att Bidraget tillallmänna samlingslokaler ökas med 25 miljoner kr.Ett konkret exempel på byggnationsprojekt som bådeskulle dämpa arbetslösheten bland byggnadsarbetare ochvara en kultursatsning av betydelse är ett färdigställande avvallarna kring slott.Vi föreslår att beslutar att inom anslag tillkulturminnesvård m.m. för /94 anvisa 35miljoner kr för att igångsätta uppbyggnaden av vallarnakring slott.RiksteaternI årets budgetproposition hänvisar kulturministern tillutbyggnaden av länsvisa teatrar för att motiveraneddragningen på 2,3 miljoner till . Risken fördubbla ansvarsområden föranleder enligt kulturministernsförslag t.o.m. en utredning av verksamhet.Riksteaterns verksamhet kan dock inte jämföras medinriktningen på länsteatrarna. Tanken med ärju tvärtom att den ska kunna erbjuda storskaliga nationellateateruppsättningar ute i landet. Denna verksamhet är avsåväl ett regionalpolitiskt som kulturpolitiskt stort värde.Enskilda teaterbesökare i glesbygd hänvisas annars tillcharterbesök på storstädernas privatteatrar, vilket avekonomiska skäl utesluter stora grupper.I beaktande av den välvilliga behandling somDramaten och Operan får, motsätter sig Vänsterpartietförslaget på neddragning av anslag med 2,3miljoner. Det är dessutom märkligt att den aviseradeutredningen inte tillåts komma med förslag innannedskärningar genomförs.Internationellt kulturutbyteKulturutbytet mellan länder har alltmer kommit i fokus.Även om standarden på detta kulturutbyte inte förändratsdrastiskt och haft ett kontinuerligtkulturutbyte med andra länder, har kulturens status ökatavsevärt bl.a. i EG-debatten. Kulturens alltmerekonomiskt/strategiska betydelse har kommit i fokus.Allt fler samhällsinstitutioner vill ha sin del av dengoodwill som ett aktivt kulturklimat för med sig. I ett sådantläge är det viktigt att kulturutbytet inte elitiseras ochreduceras till ett pikant inslag i marknadsföringen avsvenskt näringsliv. Kulturutbytet bör i stället grunda sig påvärdet av ökad internationell förståelse och tolerans samt påsolidaritet mellan fattiga och rika länder.I konkreta ordalag innebär detta att en utställning somger ökad förståelse för t.ex. islamisk kultur är av minst likastor betydelse som konstutställningar av svenska målare iParis.Ett problem är våra svaga kulturella relationer tillÖstersjöländerna och till . Den osäkra politiskasituationen i dessa länder, parat med de stora kulturgap somspråkbarriärer och år av politisk isolering skapat mellansvenskar och balter/ryssar och polacker gör att ett ökatkulturutbyte med dessa länder bör stå högt påprioriteringslistan. På samma sätt som , avbl.a. arbetsmarknadsskäl, vill öka stödet till (satsningar på infrastruktur) bör kulturella insatser kunnaintensifieras omgående. Vi stöder därför regeringensförslag om ett författar- och översättarcentrum.Andra kultursatsningar på såväl amatör- som professionellnivå bör dock kunna startas parallellt med detta. I motionen''om samarbete med '' tarVänsterpartiet ett samlat grepp på behovet avÖstersjösatsningar.Vi föreslår därför att en särskild kulturfond försatsningar på och inrättas ochatt för detta ändamål får utöver deav regeringen föreslagna 1,5 miljonerna.Lokal TV-produktionDet stöd till lokal programverksamhet som utgårför lokala kabelsändningar skulle kunna utgöra ett steg påvägen mot en ökad lokal produktion. Vänsterpartietmotsätter sig därför regeringens förslag att (medmotivationen att det nu är tillåtet med reklam och sponsringi lokal-TV) avskaffa stödet till lokal programverksamhet(prop. 1992/93:100).I stället bör detta stöd utökas och en än mer lokaltförankrad televisionsproduktion utredas. I finns lag om ''allemans-television'' som i princip ger allamedborgare rätt att få elementär utbildning, tillgång tillproduktionsutrustning och utnyttjande av lokala sändningstid. (Den närmaste motsvarighet vi hari utgörs av den lokalt förankrade närradion.) Dettahar lett till en stor vitalitet och vidareutveckling av TV-mediet och möjliggjort för föreningar ochintresseorganisationer m.fl. att nå ut i en bred och fridebatt. Inte minst den amerikanska kvinnorörelsen har pådetta sett ökat sin kompetens på teknikområdet ochutvecklat en inte obetydlig egenproduktion.Vänsterpartiet föreslår att man i samband medutvärderingen av kulturpolitiska mål ävenutvärderar dess effekter på etermediaområdet. Dennautvärdering kan sedan ligga till grund för förslag i riktningmot en demokratisering av televisionen.Periodiska tidskrifter/kulturtidskrifterKulturministern föreslår att anslaget till kulturtidskrifterdras ner med 2 miljoner (). Syftet bakom detta sägsvara att många tidskrifter är nära kopplade till t.ex. förlagoch borde kunna finansieras av dem. Sanningen är dock atten mycket liten del av t.ex. BLM:s budget(Bonnieranknuten) utgörs av kulturtidskriftsbidrag. En stordel bekostas redan av de stora förlagen själva.Konsekvensen av den föreslagna besparingen blir att en stordel även icke-förlagsanknutna tidskrifter drabbas av sämreekonomi eller förlorar sitt tidigare stöd.Fördelningen av anslag till olika sorters kulturtidskrifterankommer på . En ev. förändring av praxis vadgäller fördelning av stöd sker bäst genom att fårnya direktiv, inte genom att stödet skärs ner med 2 miljoner.Kulturtidskriftsverksamheten är dessutom synnerligeneffektiv och rationell redan nu; för de flesta tidskrifterfungerar stödet som ren tryckkostnadsfinansiering medanövrig produktion sker helt eller delvis ideellt. Stödet tillkulturtidskrifter är därför en jämförelsevis mycket''kostnadseffektiv kulturinvestering''.Att strypa en av grunderna för den fria svenskakulturdebatten är dessutom en av demokratiska skälogenomtänkt åtgärd.Frågan om finansiering av kulturtidskrifter är dockintressant. Att ge produktionsstöd är ju bara en av fleramöjliga stödformer. är av den meningen atten alternativ stödform i form av fri/kraftigt subventioneraddistribution bör utredas eftersom det skulle kunnabidra till en breddning av stödet till än fler. Ett sådantsystem finns enligt uppgift i Portugal.Internationella massmediafrågorVänsterpartiet motsätter sig att 16 miljoner av densvenska kulturbudgeten satsas på bidrag till dokumentationav medieutvecklingen och till europeiskt mediesamarbete,inkluderande ett EG-program för mediautbyte.Vi anser att vår ovan föreslagna satsning påkulturutbyte med bör prioriteras och attanslaget till EG-anpassat mediautbyte bör reduceras till 2miljoner kronor.Vänsterpartiet återkommer med frågan ominternationellt forskningssamarbete på mediasidan isamband med vårens forskningsproposition. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att AMS får ettsärskilt ansvar för vissa kulturprojekt enligt vad i motionenanförts om andra kulturer i ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällets ekonomiska ansvarför ett brett kulturliv,3. att till projektmedel för kultur i skolan /94 anvisar enligt vad imotionen anförts,4. att begär att regeringen tillsätter den avriksdagen beslutade kulturpolitiska utredningen enligt vad imotionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag tillbibliotekslag enligt vad i motionen anförts,6. att till sysselsättningsskapande investeringarinom kulturområdet för /94 anvisar enligt vad i motionen anförts,17. att till Investeringar i icke-statligakulturlokaler för /94 anvisar 25 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit,28. att till Inredning och utrustning av lokalerför kulturändamål för /94 anvisar 20 000 000kr för inredning och utrustning i särskilda ungdomslokalerenligt vad i motionen anförts,9. att till Bidrag till allmänna samlingslokalerför /94 anvisar utöverregeringens förslag,210. att för /94 anvisar för att igångsätta uppbyggnaden av kringVadstena slott,11. att till för /94anvisar utöver vad regeringen föreslagit,12. att för /94 anvisar 5 000 000kr till en särskild kulturfond för ochRyssland enligt vad i motionen anförts,13. att till stöd till tilllokal programverksamhet för /94 anvisar ,14. att begär att regeringen i samband medutvärderingen av kulturpolitiska mål utvärderarutvecklingen på etermedieområdet i relation till vad som imotionen anförts om television,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av alternativadistributionsformer för kulturtidskrifter,16. att till Stöd till kulturtidskrifter /94 anvisar utöver regeringensförslag,17. att till Bidrag till dokumentation avmedieutvecklingen och till europeiskt mediesamarbete /94 anvisar mindre änregeringens förslag för Bidrag till europeisktmediesamarbete, eller således .