mot · GG02N265 · 1993-01-26 00:00:00 — Problemen i såväl den svenska som internationellaekonomin har visat på uppenbara svagheter i hittillsrådande ekonomiska system och ideologier. Både denavreglerade marknadsekonomin och den regleradeplanekonomin har i stora stycken misslyckats i tillväxt ochfördelning av ekonomiska resurser och nyttigheter.Konsumentinflytandet har kraftigt försvagats som en följdav bank-, finans- och fastighetskriser. En skuldtyngdbefolkning måste bära ansvaret för deekonomiska systemens och incitamentens misslyckanden.Samma kritik och fenomen kännetecknar inte dekooperativa företagen. Den kooperativa idén ochföretagsformen synes tidlös som en metod att lösamänniskors behov. När nu behoven och förutsättningarnaförändras, är det intressant att konstatera att dekooperativa företagen snabbt rustar sina strategier,verksamheter och ledningar i syfte att än bättre kunnatillvarata konsumenternas intresse.I tider av hög arbetslöshet har dessutom friställdaarbetare och tjänstemän gått samman och bildatarbetskooperativa företag som visat sig konkurrenskraftigaockså i högkonjunktur. Regionalpolitiskt kan kooperativverksamhet få stor betydelse. Konsumenter och anställdakan etablera nyttig verksamhet i en ort där privat elleroffentlig verksamhet har misslyckats. När nu delar av denoffentliga verksamheten avregleras, är kooperationen iolika former ett alternativ vid sidan om ren privatisering.Att hushålla med knappa resurser är en kunskap somkooperationen traditionellt försökt sprida till sinamedlemmar. Denna kooperativa konsumentupplysning ärviktig att stödja i tider då den privata konsumtionenminskar och hushållens ekonomiska problem tilltar.Erfarenhetsmässigt ökar också medlemskapet i kooperativaföreningar just i tider av ekonomisk nedgång i samhället.EG och kooperationenInom EG råder en omfattande medvetenhet om denkooperativa företagsformens betydelse ochframtidsutsikter. Neutraliteten mellan olika företagsformerär en given utgångspunkt i EG:s olika regler.Företagsformer måste behandlas lika ur olika synpunkterför att mångfald och valfrihet skall kunna råda imarknadsekonomin.EG har emellertid gått ytterligare ett steg längre än attenbart ur formell synpunkt likställa privata företag ochkooperativa företag. I EG talar man om densociala ekonomin som omfattar kooperativa företag, ideellaföretag och stiftelser som bedriver ekonomisk verksamhet,samverkan mellan småföretag samt allmännyttiga ochoffentliga företag. Dessa företagstyper utgör tillsammansden sociala eller alternativa ekonomin. Ryggraden är dekooperativa företagen. I flera har dessutom denkooperativa företagsformen speciella ekonomiskaförmåner i skattelagstiftningen eller i form av tillträde tillspeciella finansieringsformer.EG har antagit ett flertal arbetsprogram i syfte att stödjaden kooperativa företagsformen och andra aktörer inombegreppet den sociala ekonomin. En särskild kommissionäri bevakar den sociala ekonominsintressen.Diskriminering av kooperationen i SverigeUnder lade den fram ettantal propositioner som alla i strid med ochanda diskriminerar den kooperativa företagsformen direkteller indirekt.Några exempel är:1. småföretagarlån kan endast ges till aktiebolag 2. krediter får endast beviljas genom aktiebolag 3. regler om offentlig upphandling går längre än EG-reglerna och riskerar lokala, folkliga lösningar 4. bankgarantin omfattar inte de sparformer som bedrivsinom konsumentkooperationen, t.ex. KF:s sparkassa ochHSB:s bosparkassa.Härutöver har regeringen i olika utredningar och internapromemorior försvårat för den kooperativa formen. Detgäller förslaget till husläkarsystem samtvalfrihetsförslaget inom skolans område som försöker draundan intresset från kooperativa alternativ.I de av beslutade ärendena kontrasterarslutsatser och effekter mot såväl som tidigareuttalanden i regeringsförklaring, Kooperativa rådet m.fl.Den kooperativa företagsformen kan komma att spelaen betydelsefull roll i förstärkningen avkonsumentinflytande, i den offentliga sektorns förnyelseoch framväxten av alternativa finansiella system.Det är därför av utomordentlig vikt, att intebara erkänner den kooperativa företagsformenslikaberättigande, utan också positivt stödjer den i olikasammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kooperativaföretagsformen skall behandlas likvärdigt med andraföretagsformer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kooperativaföretagsformens användning skall uppmuntras ochstimuleras.