ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo510 · 1993-01-26 00:00:00 — Karantänbestämmelserna för draghundar vid internationellt idrottsutbyte har de senaste årensökt dispens från karantänsbestämmelserna för att vårasvenska idrottsutövare skall kunna delta vid och VM.Idrottsutövandet i våra grenar förutsätter att man har sinahundar med sig utomlands. Karantän krävs för att kommatillbaka hem efter tävlingarna och är totalt 6 månader, varavde första 4 på karantänsstation.Svenska Draghundsportförbundet har inte erhållitdispens från karantänsreglerna , inte ensnär Europamästerskapen gick i . ärvisserligen förklarat rabiesfritt men karantänen finns kvarför hundar. Vi har stället rekommenderats att sätta vårahundar i karantän om vi ska ut och tävla utomlands.Förbundet anser inte att detta är en framkomlig väg, dåvåra hundar är mycket vältränade och vana vid daglig fysiskoch mental träning, som inte med rimliga insatser kangenomföras på en karantänsstation. Framför allt kan vi inteanvända samma hundar under resten av säsongen och inteheller under nästkommande år vid internationella tävlingar.Nuvarande tolkning av karantänsbestämmelserna göratt draghundsporten är den enda idrott som inte kan ha ettinternationellt idrottsutbyte.Andra idrotter, där djur ingår i idrottsutövandet, hargenom noggranna kontrollbestämmelser gjort ettinternationellt utbyte möjligt. Det finns en storkunskap och ett intresse hos idrottsutövarna att tillgodosemotsvarande kontrollbestämmelser vad gäller draghundarför att undvika karantänsvistelse. Kontrollen kan avsevaccination, friskintyg, blodprovskontroller samt säkeridentifiering av djur. Detta senare har vi redan delvis införtbland våra tävlingshundar genom microchip-märkning.FramtidDraghundsporten, som från början kom frånNordamerika, har vuxit och fått utövare i många länder. Förnärvarande är 28 länder över hela världen medlemmar i detinternationella draghundsportförbundet, IFSS, ochvärldsmästerskap anordnas varjeår. I är de flesta länderna med det europeiskaförbundet, ESDRA.Inför i var tanken att draghundsportenskulle vara en uppvisningsgren, men ekonomiska skälgjorde att avslog samtligauppvisningsgrenar. Draghund kommer emellertid att varamed i det ''Kulturprogram'' som finns under därdraghund är ett genuint idrottsutövande med starkförankring i de nordiska länderna. är målet att våridrott ska bli en olympisk gren. En förutsättning för dettaär givetvis att normalt idrottsutbyte kan genomföras mellanländerna. Inte ens vår närmaste grannar ochDanmark får komma till oss för tävlingar och träning.Sverige har mycket att erbjuda när det gäller internationellaarrangemang. Svensk draghundsport är mycket välutvecklad både idrottsligt och arrangörsmässigt.Det måste vara möjligt för svenska idrottsutövare attdelta i internationella tävlingar liksom det för utländskaidrottsutövare ska vara möjligt att delta i det rika utbud avtävlingar som finns i . Vi anser således att devacciner, kontrollmetoder m m som finns gör det möjligt att medge dispens för vårtidrottsutbyte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till undantagfrån karantänsbestämmelserna så att även svenskadraghundar kan delta i internationellt idrottsutbyte.
mot · GG02Jo515 · 1993-01-26 00:00:00 — Rabiesvaccinering av hundar m.m. Då det inte har hänt något påtagligt i detta ärende,upprepar jag härmed mina synpunkter och hänvisar till mintidigare motion 1991/92:Jo518 samt till nedanståendetillägg.KarantänbestämmelserStatens har inrättat enexpertgrupp som fått i uppgift att undersöka om det finnsfullgoda alternativ till karantän för hundar och katter. Jaguppfattar detta som att det nu finns en ambition atttillsammans med övriga länder i söka finna enlösning med gemensamma regler, som tillåter fri rörlighetäven för resande med hund. Trots att viss inskränkningmåste accepteras, t. ex. krav på vaccinering,hälsoundersökningar och liknande, kommer ett positivtresultat att glädja många hund- och kattägare.RabiesvaccineringI är det förbjudet att vaccinera sin hund motrabies. Hundägare är generellt mycket måna om sina djur.Det är därför orätt att inte låta hunden få det skydd motrabies som en vaccination ger. Dagens rabiesvacciner svararmot de högst ställda säkerhetskraven. Vaccinationsförbudeti har motiverats med svårigheter att ställarabiesdiagnos på vaccinerade hundar. Modern virologiskteknik klarar emellertid mycket enkelt att skilja på färskrabiesinfektion och immunitet efter vaccination. Det finnsdärför inga egentliga sakskäl att inte tillåta vaccination. Detskulle till exempel skänka stor trygghet för ägare till hundarsom används till jakt, särskilt i gränsområdena till ,där risken för att hunden kommer i kontakt medrabiessmittat vilt är stor. Det handlar ju ytterst bara om attlåta människor få känna trygghet och omtanke om sin bästevän, sin hund!Rabiesvaccinering av hundar inkräktar inte på denpågående utredningen om karantän. Vaccination mot rabieskan mycket väl tillåtas . Det finns inga bärandesakskäl som talar däremot. Det finns heller ingen statistiksom talar emot rabiesvaccin. I WHOs senaste 10-årsstatistikfinns inte något enda fall av rabies bland vaccineradehundar i . En ovaccinerad hundstam kan iställetvara en ren kruttunna, som kan få ett händelseförlopp somi . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna för rabiesvaccineringi bör anpassas till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hundar som passerar Sverigesgränser skall vara vaccinerade mot rabies,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet för det pågåendearbetet med karantänsbestämmelser måste vara fri rörlighetför resande med hund i .
mot · GG02Jo517 · 1993-01-26 00:00:00 — Missbruk av hormonpreparat för djurbesättningar Illegal försäljning av förbjudna preparat tilldjurbesättningar förekommer i om än inte utbrett,enligt . Det är så kallade ''rullande apotek''från länder på kontinenten som far runt till gårdar ochförsöker sälja bland annat tillväxthormoner,mjölkhormoner och antibiotika.Det här är ett synnerligen allvarligt problem och krafttagmåste tas om vi vill undvika att hamna i samma situationsom på kontinenten. I bland annat är problemetmed de rullande apoteken ett välbekant begrepp och dekallas där för ''autobahnveterinärer''.Hormonanvändningen är ett hot mot det svenskalantbruket. Svenskt lantbruk har i jämförelse medlantbrukare på kontinenten mycket strängadjurskyddsbestämmelser och mycket stränga regler ocksåför vilka preparat som får användas. Men de här strängareglerna har också gett det svenska lantbruket vissakonkurrensfördelar genom att man har kunnat lansera''rena livsmedel''. Användandet av hormoner riskerar attundergräva den positiva process har gjort sig kändför.Det är nödvändigt att åtgärder genast vidtas.Exempelvis bör en informationskampanj riktad tillframförallt lantbruksföretagen genomföras så att beredskapfinns i händelse av att ''ett rullande apotek'' anländer.Information om att dessa preparat är förbjudna och vilkanegativa konsekvenser de medför både för djuren och dennisch på marknaden som ''mutat in'', måsteges. Bönderna själva är den grupp som har allra störstbetydelse för om den här illegala handeln ska kunnastoppas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om problemen med illegalförsäljning av hormoner avsedda för djurbesättningar ochom behovet av åtgärder för att få ett stopp på den illegalahandeln med förbjudna preparat.
mot · GG02Jo518 · 1993-01-26 00:00:00 — Förbud mot import av saxfångade djur I engagerar sig allt fler i djurens situation. Vi harockså en djurskyddslag som blivit mycket uppmärksammadinternationellt och har gjort sig känt som ett avvärldens djurvänligaste länder.I vårt land har vi redan tagit avstånd från samt förbjuditfångstmetoder som är grymma för djuren t ex saxfångst ellerbenfångst som det ibland kallas. Det är inte bara Sverigesom har förbjudit detta fångstredskap utan ytterligare 65länder världen över.Bensax är ett oerhört grymt sätt att fånga djur på. Denfungerar på så sätt att två tandade, hårdfixerademetallbågar kläms fast över djurets tass, ben eller klöv.Detta orsakar blödningar och ofta även benbrott. Djuretanvänder alla krafter för att komma loss och det resulterari ytterligare skador. Det händer att djuren gnager så kraftigtpå bensaxen att tänderna slits ner totalt och att käkbenetfrilägges. Det är heller inte ovanligt att djuret i sin förtvivlangnager av sitt eget ben för att bli fri.De djur som är tänkta att fastna i saxarna är prärievarg,tvättbjörn, mink, räv, lodjur med flera. Men tyvärr fastnaräven icke önskade djur, två av tre, i saxarna.Även om vi i vårt land har förbjudit denna grymmafångstmetod, så medverkar vi ändå till fortsatt användning.Vi importerar nämligen päls från länder där saxfångst ärtillåtet.Frågan om saxfångst har diskuterats iEG och ministerrådet beslöt 1991 om importförbud av pälsoch skinn från djur fångade av bensax. Beslutet träder ikraft och berör 13 djurarter.En naturlig följd av vårt lands engegemang för djuren äratt förhindra import av päls och skinn från länder därsaxfångst är tillåten. Detta kan ju även vara ettled i anpassning till EG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om importförbud av päls och skinnfrån länder där saxfångst är tillåten.
mot · GG02Jo519 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska slaktlagen förhindrar ett stortantal judar och muslimer i att utöva sin religion pådet sätt de önskar. Nötkreatur får i , till skillnad fråni praktiskt taget alla andra länder, inte slaktas på det sättsom dessa religioner föreskriver. I stället måste kött slaktatpå detta sätt importeras utifrån, till stora kostnader.Den svenska lagen, som infördes närfördomar och negativism mot främst judar var vanligtförekommande i vårt land, har debatterats länge och kritikhar uttryckts både från judiska och muslimska företrädare iSverige. Motargumenten tar enbart fasta pådjurskyddsaspekten.Åsikten att denna form av slakt skulle vara mer plågsamför djuren än de gängse svenska slaktmetoderna är dockmycket omstridd. Det finns experter på området som menaratt den rituella slakten, med ett snitt av en mycket vass knivsom leder till medvetslöshet, ärmindre plågsam än de moderna alternativen. De rapportersom ofta förekommit om hygien ochallmänt förfaringssätt vid svenska slakterier gör det svårt atttro att traditionell judisk och muslimsk slakt verkigen skullevara en mindre lämplig metod.En utredning i ärendet har genomförts inomJordbruksverkets djurhälsoenhet. Uppdraget var attundersöka om en slaktmetod kunde tillämpas som innebaratt bedövning lades efter att det s.k.skäktsnittet lagts, och som både skulle tillfredsställadjurskyddskrav och de krav som ställs från judiska ochmuslimska utgångspunkter. Utredningen fann att slakt meden sådan metod visst kunde genomföras, men fastnade ändåför att inte föreslå någon lagändring. De skäl som angavs,nämligen att infångande och fängslande av djuret föreslakten skulle kunna orsaka ångest, var dock av det slagetatt de i större eller mindre utsträckning förefaller gälla vidall slakt och alltså inte kännetecknar endast dennaslaktmetod.Utredningen har genomfört sitt arbete utan samråd medJudiska centralrådet och Svenska islamiska förbundet.Arbetsgruppen hävdar att dessa inbjudits men inte kommit.Åtminstone från judiskt håll har en helt annan versiongivits.Vem som har rätt på denna punkt låter sig inte bedömasav någon utomstående. Däremot förefaller det motiveratatt frågan utreds på nytt, dels så att skäktningen jämförsmed den normala slakt som sker i landet, dels så att deaspekter på frågan som gäller religionsfriheten belyses. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förnyad utredning avmöjligheten att bevilja dispens för s.k. koscherslakt iSverige.
mot · GG02Jo522 · 1993-01-26 00:00:00 — Forskning kring sjukdom hos älgar I den södra delen av har under senare århärjat en sjukdom bland älgar, som gjort att många djur hardött. Andra djur som insjuknat har blivit magra och iallmänt dålig kondition. Trots ganska stora insatser på denveterinära sidan har man ännu inte kunna bestämmaorsakerna till älgdöden. Även andra onormala beteendenhar kunnat konstateras hos älgar. Så t.ex. har älgar skavt avbark på vuxna granar, detta är inte normalt för en älg.De insatser som gjorts är bl.a. att man harundersökt älgarna, dels 1982 och dels 1988. Analyserna handen att har kopparhalterna hosälgarna minskat. Prover som är tagna på döda eller sjukaälgar visar att dessa endast hade koppar ikroppen jämfört med vad friska älgar hade 1982.De undersökningar som gjorts visar inte på någonbestämd orsak, men den lägre kopparhalten kan vara entrolig orsak till att älgarna inte mår bra. ärhårt drabbat av försurningen och det misstänks vara enorsak till älgarnas sjukdom. Om det är så kommer ävenannat levande att skadas eller är redan skadat. Genomförsurningen försvinner metaller som varit bundnai marken, så kan det vara med den lägre halten koppar hosälg . Betet innehåller för lite av koppar och kanskeockså andra ämnen som djuren behöver för sittvälbefinnande.Under 1992 har jaktvårdarna tagit prover på de djur somfällts under höstens älgjakt. Det har man gjort för att följaupp de tidigare provtagningarna och se om den tendens somdär fanns finns kvar och eventuellt förstärkts. Dessa proverär ännu inte analyserade och har intejaktvårdsorganisationen pengar att bekosta analyserna.Kostnaden för att få proverna analyserade är enligt uppgiftomkring . När analyserna är klara finns detett uttalat intresse från forskare att gå vidare medforskningen för att finna orsakerna till den älgsjuka somhärjar. Enligt vår mening är det mycket angeläget att de nyaproverna blir analyserade och att forskningen om älgarnassjukdom i fortsätter. Det är viktigt att finnaorsaken. Om orsaken är att det är miljöföroreningar somdrabbar älgarna, så skadas förmodligen även andra levandeorganismer i naturen. Medel bör anvisas ur jaktvårdsfondenså att man först och främst kan klara av analyserna av förraårets prover på älgarna och sedan fortsätta forskningen ochde analyser som är nödvändiga för att nå vetskap om hurman skall komma tillrätta med älgsjukan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till analyser och forskningkring den sjukdom som har drabbat älgar i västra .
mot · GG02Jo523 · 1993-01-26 00:00:00 — Tillämpningen av nya djurskyddslagen 1988 tog beslut om en ny djurskyddslag.Beslutet togs med stor samstämmighet i . Det ären lag som innebär att djuren skyddas och att de skall få levai en så bra miljö som möjligt.En djurskyddslag måste vara så utformad att den i höggrad förhindrar att djuren far illa.Den nya djurskyddslagen innebär att djuren skall kunnabete sig naturligt, ha större ytor att röra sig på, korna skallkunna få tillgång till bete. Detta innebär enrevolutionerande förändring för nötkreaturen som i mångafall eljest varit uppstallade året runt.Djurskyddslagen innebär för djurhållare, lantbrukare, imånga fall stora ombyggnadskostnader. Beräkningar somgjorts på landsbygdsenheten i visar att det rörsig om stora kostnader. Kostnaden för att i klarabetesgång för kor, förbättra stallmiljöer, måttföreskrifteroch nedslitna djurstallar, är för länet beräknad till 250miljoner kronor. Dessutom skall lagringen av gödsel byggasut, för de flesta gårdarna har otillräckligagödselvårdsanläggningar. Detta enligt Naturvårdsverketsnya krav. Dessutom finns stora investeringsbehov för attklara foderutrymmen, personalrum och övrigamiljöinvesteringar. Totalt handlar investeringarna om ca350 för att leva upp till riksdagsbesluten.LRF har genomfört en enkät bland bönderna, därmånga har deklarerat att man måste lägga ner sina företagom inte stöd utgår. Det finns ej utrymme i företagen för attklara av nämnda investeringar. Det skulle också varavälgörande att få igång byggverksamheten i detsysselsättningsläge som nu befinner sig.Resurser till ombyggnader och miljöförbättrandeåtgärder skulle kunna tas inom ramen för omställningen ijordbruket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att resurser förombyggnad och miljöförbättrande åtgärder kan tas frånanslaget för omställning i jordbruket.
mot · GG02Jo524 · 1993-01-26 00:00:00 — Avveckla pälsdjursfarmerna 1988 beslutade riksdag om ny djurskyddslag.En grundläggande tes i lagen är att djurhållning skabedrivas på ett sådant sätt att djuren kan leva i enlighet medsitt naturliga beteende. Den nya lagen har gjort tillett föregångsland när det gäller djurskydd. Tyvärr är detlångt ifrån allt, som i verkligheten motsvarar lagens högaambitioner.Pälsdjursfarmning är ett exempel på hur en oacceptabeldjurhållning kan fortgå år trots den nya lagen. Detär framför allt mink och räv som farmas, men även andradjur som iller och chinchilla förekommer.På senare år har pälsdjursuppfödningen minskatdrastiskt, men inte som en effekt av djurskyddskraven utanav ekonomiska och andra skäl. produktion uppgicktill 1,3 miljoner minkskinn och 30 000 rävskinn. De nyaföreskrifter som ska tillämpas förändrar endastmarginellt djurens levnadsvillkor. För rävar i djurparkerrekommenderas , men för rävar ipälsdjursuppfödning anses det tillräckligt med enkvadratmeter. Rävar och andra djur som föds upp förpälsproduktion är rovdjur, som i frihet är mycket aktiva ochrör sig i stora revir. Det är helt enkelt inte förenligt meddjurskyddslagen att föda upp dessa djur iburhållningssystem.Pälsdjursfarmningen måste därför avvecklas. har också kommit till detta resultat i enutredning där man konstaterat att rävfarmning klart stridermot paragraferna 2 och 4 i djurskyddslagen.En avveckling måste genomföras på ett ansvarsfullt sättgentemot de uppfödare, som givit sig in i näringen, underde tidigare förutsättningarna. måste det finnas enstimulans till en snabb avveckling. En tänkbar lösning pådetta problem kan vara inrättandet av en fond för inlösenav pälsdjursfarmer och omställning till annan verksamhet.Fonden bör vara konstruerad så att ersättningen blir högreju tidigare pälsdjursfarmningen avvecklas.Närmare utformning av en sådan fondkonstruktion samtfinansiering av den bör omgående utredas, så att ett förslagkan föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att avvecklapälsdjursfarmning,2. att hos regeringen begär förslag angående enfond för finansiering av avveckling av pälsdjursfarmer.
mot · GG02Jo525 · 1993-01-26 00:00:00 — Antalet pälsdjursfarmer i har minskat drastisktunder senare år, men fortfarande finns ca 400 farmer kvar.Både mink och räv lever t.ex. i små burar. Dessa ytterstaktiva rovdjur rör sig i frihet över stora markområden. Detenformiga och onaturliga liv som pälsdjuren lever påfarmerna är på intet sätt i överensstämmelse meddjurskyddslagen.De nya regler för uppfödning av pälsdjur som kommeratt gälla kommer endast att innebäramarginella förändringar för djuren.Sveriges Veterinärförbund presenterade 1990 enutredning om farmning av mink och räv, som fastslår att denrävfarmning som bedrivs klart strider motdjurskyddslagen. Bl.a. pekas på att nuvarandeuppfödningsform leder till rädsla och apati hos djuren.Även minkhållningen anses strida mot djurskyddslagen ivissa delar.I djurskyddslagen framhålles att djuren ska ha möjlighetatt bete sig naturligt. Det kan aldrig vara möjligt så längedjuren är hänvisade till ett liv i bur. Någon annan form avuppfödning är dessutom svår att föreställa sig utifrånekonomisk synpunkt. Därför är enda alternativet enavveckling av pälsdjursfarmning.Ett beslut om avveckling kommer att drabba aktivafarmare och därför bör denna ske på ett ansvarsfullt sättgentemot farmarna. Möjlighet för inlösen måste ges underen avvecklingsperiod på förslagsvis tio år.Statens håller på att göra en översyn avföreskrifterna. Arbetet beräknas vara slutfört 1 februari1993. Om översynen inte leder till förslag om avveckling avpälsdjursuppfödning bör ta beslut i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avveckla pälsdjursuppfödningi bur.
mot · GG02Jo527 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade att, iavvaktan på resultatet av den pågående beredningen kringtuberkulosbekämpning i hjorthägn, inte vidtaga någonvidare åtgärd.Enligt vad jordbruksutskottet erfarit vid behandlingenav motion i ärendet, lär jordbruksverket överväga attöverflytta det primära kostnadsansvaret för förebyggandeav tuberkulos till djurägarna. Vissa restriktioner när detgäller utleverans av hjortar från hägn som ej förklarats friafrån tuberkulos skulle också införas.Tuberkulossmittan som upptäcktes sedanhar, i samtliga de sex fall som konstaterats i landetshjorthägn, kunnat härledas, direkt eller indirekt, till enimport från . Kontrollen har uppenbarligenvarit undermålig vilket är mycketanmärkningsvärt.Risken nu är att bekämpningen av tuberkulos försenaspå grund av tidsutdräkt och byråkrati, som ju alltid föregårtillkomsten av en lag. Detta är olyckligt.Det primära måste vara att snabbast möjligt bekämpaoch utrota tuberkulos. För att klara detta behöverhjortnäringen hjälp med en del åtgärder.Utbildning avbesiktningsveterinärer, t.ex. två per län, så attbesiktningsförfarandet kan bedrivas heltäckande ocheffektivt.Hjälp med obduktioner av självdöda, och p.g.a.sjukdom avlivade, djur, tills tuberkulosen anses utrotad.Ett officiellt godkänt testprogram -- som utan förbehållleder till officiell tuberkulosfriförklaring.Ett temporärtlagstadgat förbud mot försäljning av otestade livdjur.Enuppdelning av hjorthägnen i hjortparker och hjortfarmer.Hjortparker skulle kunna klara sig med en effektivköttbesiktning förutsatt att inga levande djur lämnarparkhägnet. Däremot skulle hjortfarmerna underkastasfullständiga hälsokontrollprogram inklusivetuberkulostestning. Därmed skulle dessa farmer efterfriförklaring erhålla frihet att leverera livdjur.Förslaget under punkt 5 sammanfaller med vad somkommer att gälla inom EG.För närvarande råder stor oro bland landetshjorthägnägare, och det är nödvändigt att åtgärderna somnu vidtas för bekämpning av tuberkulosen hos hjort får enutformning som är kostnadsmässigt realistisk och effektiv.Om så sker skall hjortproduktionen i kunna fortlevaoch utvecklas till en betydande och intressant näring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om effektivbekämpning av tuberkulos på hjort.
mot · GG02Jo528 · 1993-01-26 00:00:00 — I regeringens budgetproposition 1992/93:100 bilaga 10föreslås att anslaget F 6, Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder, minskas med de 5 miljonerkronor som tidigare avsatts till förebyggande arbete medhänvisning till att stor del av detta anslag gått tillobduktionsverksamhet. Eftersom ett särskilt anslag utgårtill denna verksamhet menar man att anslaget kan dras in.Av anslaget på har ca 1 miljon kronoranvänts för obduktioner.De senaste årens strävanden inom veterinärmedicinenhar varit att från akut djursjukvård övergå mer tillförebyggande hälsovård. Av denna anledning har medelanvisats för ''främjande av sjukdomsförebyggandeåtgärder'' för att disponeras av länsstyrelser.Anslaget har gjort det möjligt för enskilda län, men ävenregionalt över hela norra delen av landet, att bedriva enverksamhet med ''profylaktiska'' förtecken. Det har visatsig att vissa län endast delvis utnyttjat dessa medel. Denorra länen har däremot till fullo tagit vara på demöjligheter dessa medel inneburit.Enligt budgetpropositionen skall den förebyggandeverksamheten skötas inom ramen fördistriktsveterinärorganisationens ordinarie verksamhet. Ensärskild proposition aviseras angåendeden framtida organisationen för veterinärväsendet. Det ärviktigt att i det sammanhanget även ta upp frågan omförebyggande djurhälsovård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande djurhälsovård.