mot · GG02Jo702 · 1993-01-26 00:00:00 — Så inleds artikeln ''Hav i förändring'' av AndersWirdheim i 1991, som fåtttiteln ''Föränderlig natur''. Fiskerikonsulenten i Hallandberättar om att många fiskare redan vant sig vid att få''illdöingar'' i sina nät, d.v.s. fisk som flytt från syrebrist menfångats i nät på vägen och där kvävts av det syrefattigavattnet. Dessa fiskar får ett karaktäristiskt utseende, blekamed uppspärrade gap och gälar. Alla rapporter talar sitttydliga språk. Belastningen på våra hav måste minskaradikalt.Miljöföroreningarna i havet har ökat dramatiskt sedanl960-talet. De syrefria bottnarna breder ut sig över alltstörre områden. Syrebristen har t.ex. medfört att närmarehälften av den egentliga , d.v.s. nästan100 , kan betecknas som något av enbiologisk öken.Missbildningar och fortplantningsstörningar hos fiskvisar en kraftigt ökad frekvens. Förändringar iplanktonsammansättningen, som är basen i den marinanäringskedjan liksom minskningar av antalet sjöfåglar iområden både i och kring och ärandra tydliga tecken på att den miljön är utsatt förallvarliga och djupgående ekologiska störningar.Havskräftan är så gott som utrotad på djupbottnarna frånKullen i söder till fiskeläge i i norr. IKattegatt och delar av återkommer syrebristenoch bottendöden varje höst. Det har gått sedande första stora larmen kom. var kanske denvärsta hittills.Undersökningar visar på en akutsyrebrist också i delar av och Skäldervikensbottenområden. I breder ett ökenliknandelandskap ut sig. Delar av sundets botten täcks av väldigagipsberg som bitvis höjt bottennivån upp till ett tiotal meter.Även tungmetaller och organiska miljögifter har uppmätts ibottensedimenten.Kunskaperna om orsakssambanden är i och för sigbegränsade men ändå tillräckliga för att skapa underlag förvissa konkreta åtgärder. Sålunda är det känt attmassaindustrins klorutsläpp orsakar missbildningar ochfortplantningsstörningar hos fisk. Gifter som PCB, DDT,Toxafen, Lindan och andra klorerade organiska föreningarkoncentreras i livet i havet och hämmar tillväxt, utvecklingoch immunförsvar. Närsaltsutsläppen från jordbruket ledertill övergödning och ökande syreförbrukning i havet.Trafikavgaserna är ytterligare en mycket påtagligföroreningskälla.Den socialdemokratiska regeringen vidtog en rad viktigaåtgärder för att komma till rätta med miljöstörningarna. Hithör bl.a. de aktiva insatserna på det internationella planet,det särskilda åtgärdsprogrammet för , ökadsatsning på miljövårdsforskning och särskilda program förmiljökvalitetsövervakning. Med stöd av paragraf 8 a iMiljöskyddslagen (ML) kan regeringen utfärda generellaföreskrifter till skydd för särskilt föroreningskänsligavattenområden. Efter riksdagsbeslut utvidgaslagen så att regeringen kan förklara ett visst område somMiljöskyddsområde. Bestämmelsen ger utöver vad somförut gällt också möjligheter att skydda miljön motluftförorenande och annan miljöfarlig verksamhet. Somexempel på områden som bör uppmärksammas anges iregeringens proposition 1987/88:85 västra med bl.a.Skälderviken och Öresund.Länsstyrelsen i har upprättat ettmiljövårdsprogram med särskild aktionsplan för Malmöhuslän, och den socialdemokratiska regeringen tillsatte ensärskild miljödelegation för västra med uppgift att tafram ett konkret åtgärdsprogram mot de allt merabesvärande belastningarna på miljön i detta område.Miljödelegationen avlämnade i december1990 sitt betänkande, ''Miljön i . i vårahänder'', SOU 1990:93. Även i Kristianstadslän har tidigare upprättat ett miljövårdsprogram.Då det sålunda nu föreligger ett mycket omfattandebeslutsunderlag torde beslut om konkreta insatser för attförbättra miljösituationen i västra kunna fattas utanytterligare dröjsmål. En av de första åtgärder som därvidlagkan genomföras är en utökning av kontrollen avvattenmiljön. Runt Sveriges kuster finns 190 stationer sommäter föroreningshalterna. Endast ett mindre antal av dessastationer finns i de sydliga länen. Längs det starktförorenade behövs en kraftig utökning av antaletsådana mätstationer.Det är av yttersta vikt att den marinekologiskakompetens som finns inom regionen med anknytning tillLunds universitet kan behållas och förstärkas. Regionen ärredan utsatt för starka miljöbelastningar och den biologiskasituationen i är t.ex. knappast alls utforskad.Projekteringen av den fasta förbindelsen över gördet särskilt angeläget med oberoendemiljökonsekvensanalyser. I detta sammanhang finns detanledning att ta fasta på det förslag till inrättande av ettSkånes Havsvärn som föreslogs av MiljödelegationenVästra Skåne.Delegationens undersökningar visade att storaförändringar av kustvattnet pågår, men att kontrollen avsåväl allmänna förändringar som lokala utsläpp uppvisarsynnerligen stora brister. De största utsläppen till vårakustvatten av näringsämnen från jordbruk och industrierkommer från regionen. Halterna av tungmetaller i fisk ärhöga. Kustkontrollprogrammet för bör revideras.Kompetens på kustvattnet, främst , måste finnas iområdet eftersom skiljer sig markant från andrakusthav. Det är angeläget att beakta de förslagMiljödelegationen redovisade om marint skydd medreservatbestämmelser för och södra omfattande inventering ochkonkreta åtgärdsprogram uppmärksammas av någonanledning inte i årets budgetproposition. Det finns därföranledning att lyfta fram ytterligare ett av delegationensförslag nämligen tanken att försöka få till stånd ett Skånesmiljö- och naturvärn, d.v.s. en enhet knuten till någonbeslutande operativ regional organisation och somlämpligen kunde delfinansieras genom att SNV fick engeografisk sektorsenhet knuten till denna organisation.Erfarenheterna visar att miljöskyddet som en följd av deutvidgade ambitioner den initieraderegeringspolitiken på miljöområdet gett uttryck för, ställerökade krav inte bara på resursfördelning utan också påintegritet och oberoende hos de regionala miljö- ochnaturvårdsmyndigheterna.Med nuvarande starka integration mellan olikafunktioner inom länsstyrelserna har miljöfrågorna i flerafall kommit att underordnas andra intressen, t.ex.företagsetablering och krav på utvidgade vägtransporter.Miljö- och naturvårdshänsyn har helt enkelt fått vika införtrycket från miljöstörande industrier som ställt krav på enlåg miljöprofil som villkor för ett visst antalsysselsättningstillfällen. Allt talar sålunda för attinitierande, samordnande och forskande aktiviteter inte börkopplas samman med övervakande.Jordbruksutskottet hänvisar i betänkande 1992/93:JoU5till pågående berednings- och utredningsarbete och menardärmed att de frågeställningar som berörs i en tidigaremotion i detta ärende är tillgodosedda. Detta är emellertiden sanning med stor modifikation. Sålunda har riksdagenfortfarande efter dess publicering änuu inte tagitställning till konkreta förslag i ''Miljödelegationen VästraSkånes'' betänkande (SOU 1990:93). Ett sådant konkretförslag är inrättande av ett miljö- och naturvärn. Ettannat konkret förslag är utökning av antalet mätstationer iÖresund. Likaså saknas ställningstagande till förslagen ommarint skydd med reservatsbestämmelser för ochsödra . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag ominrättande av ett miljö- och naturvärn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utökning avantalet mätstationer för miljökontroll i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marint skydd medreservatsbestämmelser för och södra .