ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T709 · 1993-01-26 00:00:00 — Resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser trafikpolitiska beslut innehåller en uppdelningav ansvaret för flygtrafikförsörjningen i landet. Riksdagenansåg att statens ansvar omfattar trafik av nationellbetydelse. Som en konsekvens av detta avgränsades ettsärskilt nät, det s k primärnätet. I nätet ingår för närvarande18 statliga och fem kommunala flygplatser. De kommunalaflygplatserna finns i , , ,/och Växjö.I den proposition som låg till grund för beslutkonstaterades att de kommunala flygplatserna i primärnätetinte hade likartade förutsättningar för flygplatshållningensom de statliga. Det utredningsarbete som bedrivits undersenare år (Flygplats 2000-utredningen och Lfvskompletterande utredningar) har därför haft som en viktigutgångspunkt att uppnå relativt likartade ekonomiskaförutsättningar oavsett huvudmannaskap.Riksdagen beslöt att övergångsvis förlänga dettidsbegränsade resultatutjämningssystem som i annat fallskulle ha upphört i och med utgång. Förlängningengjordes i avvaktan på ett mer långsiktigt ställningstagandefrån sida.Årets budgetproposition behandlar frågor medanknytning till resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser. Med hänvisning till den nyligengenomförda avregleringen av inrikesflyget föreslårregeringen att inga ändringar görs av primärnätetsomfattning intill dess att en utvärdering gjorts av dennaavreglering. Regeringen är därför inte nu beredd att föreslånågot nytt system för resultatutjämning. I propositionenföreslås i stället att frågan om resultatutjämning tas upp idiskussionerna om transfereringarna mellan stat ochkommun.I likhet med föredragande statsråd anser vi att det kanfinnas skäl att avvakta med att föreslå ett nytt system förresultatutjämning för berörda fem flygplatser till dess att enutvärdering av inrikesflygets avreglering och därmed enprövning av luftfartens primärnät ägt rum.Av detta skäl är det därför olämpligt att föra överresultatutjämningsfrågorna till stat--kommun-förhandlingarna. Det skulle vara att införa ett helt nyttsystem innan resultatet av utvärderingen föreligger.Även mot bakgrund av hur det nuvarande, med stormöda framförhandlade, transfereringssystemet mellan statoch kommun är uppbyggt, måste det vara tveksamt att förain en ny variabel, innehav av flygplats, som ny komponenti systemet. Detta är ytterligare ett skäl att avvaktautredningen.Därför bör den av beslutadeförlängningen av resultatutjämningen fortsätta attgälla till dess att en utvärdering av avregleringens effektergjorts. Det bör då vara naturligt att regeringen återkommertill med ett förslag som mer långsiktigt kanreglera de fem berörda flygplatsernas ersättning ur detnationella flygplatssystemets ram. Denna ersättning börvara prestationsbaserad och ha den av uttaladelikabehandlingen som grund. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överföra frågan omresultatutjämning till de årliga förhandlingarna om destatliga transfereringarna till kommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resultatutjämning mellan statligaoch kommunala flygplatser.
mot · GG02T710 · 1993-01-26 00:00:00 — I pågår planeringen fören ny länsflygplats. Den nuvarande flygplatsen i ärolämplig från miljö- och säkerhetssynpunkt och motsvararinte de krav som dagens och morgondagens trafik ställer.En projektstyrelse med företrädare för Karlstadskommun, och harföreslagit att den nya länsflygplatsen skall lokaliseras tillMellerudstorp nordväst om . Den nyaflygplatsen har kostnadsberäknats till 350 miljoner kronor.En länsflygplats är av avgörande betydelse för en positivutveckling i men är också genom sin plats i''primärnätet'' -- det regeringen föreslår skallkallas stomnätet -- utan tvekan av nationell betydelse. Detär därför angeläget att staten tar ett stort ansvar förfinansieringen av en ny länsflygplats i . Enligt våruppfattning bör staten ta samma ansvar för investeringar ide nationellt viktiga flygplatserna som görs när det gällerinvesteringar i väg- och järnvägsnätet.En sådan ändring av finansieringsansvaret bör studeras iden översyn som pågår för att finna en lämplig ny strukturför i syfte att renodla statens olika rollerinom luftfarten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avfinansieringsansvaret för investeringar av typenlänsflygplatsen i .
mot · GG02T712 · 1993-01-26 00:00:00 — Efter att endast ha använts för trafik med små plan, förskolflyg och för privatflyg har återtagits i bruk för reguljär flygtrafik. Det var en knappmajoritet i som efter detsenaste valet fattade detta beslut. Passagerarantalet uppgårnu till 500 000 personer . räknar man medatt detta ska ha fördubblats.Bromma flygplats ligger mitt i en tätbebyggd del avStockholm. Avvecklingsbeslutet påskyndades av enallvarlig olycka då ett flygplan under inflygning till Brommaflygplats störtade mitt i ett bostadsområde i stadsdelenKälvesta. Men även miljön spelade en viktig roll föravvecklingsbeslutet.Efter reguljärflygets avveckling har flera nyabostadsområden byggts i närheten av flygplatsen. Detskulle aldrig ha skett om flyget hade varit kvar. Undersenare år har flera tillbud inträffat med de mindreflygplanen som har trafikerat . Ett flygplanlandade t.ex. i , men hade likaväl kunnathamna i ett bostadshus.Nyligen störtade ett mindre flygplan på en gata näraflygplatsen. Också detta hade likaväl kunnat krascha ihusen längs gatan. Vi har också de allvarliga olyckorna iGottröra och i färskt minne.Bullerproblemen för tusentals boende kring ökat kraftigt och kan i vissa områden betecknas somsanitär olägenhet. Nya metoder att landa eller nyaflygplanstyper förbättrar bullersituationen endastmarginellt.Flygtrafiken har minskat under de senaste åren.Nybyggda terminaler för påArlanda flygplats används inte fullt ut. Om skaanvändas som storflygplats i fortsättningen krävs även därinvesteringar för några hundra miljoner kronor.Samtidigt planeras för tågtrafik mellancentrala och . Detta kommer attinnebära kortare och smidigare väg för flygresenärerna. Idetta läge kan det inte vara ekonomiskt försvarbart att satsanya pengar på som flygplats.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om att skaavvecklas.Riksdagen bör också ge regeringen till känna att statensarrende ska sägas upp och marken återlämnas tillStockholms kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att böravvecklas av ekonomiska skäl samt av miljö- ochsäkerhetsskäl,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statens arrende bör sägas uppoch marken återlämnas till .
mot · GG02T713 · 1993-01-26 00:00:00 — trafikpolitiska beslut innehåller en uppdelningav ansvaret för flygtrafikförsörjningen i landet. Riksdagenansåg att statens ansvar omfattar trafik av nationellbetydelse. Som en konsekvens av detta avgränsades ettsärskilt nät, det s.k. primärnätet. I nätet ingår f.n. 18statliga flygplatser och 5 kommunala flygplatser. Dekommunala flygplatserna återfinns i , ,, /och Växjö.I den proposition som låg till grund för beslutkonstaterades det att de kommunala flygplatserna iprimärnätet inte har likartade förutsättningar förflygplatshållningen som de statliga. Det utredningsarbetesom bedrivits (Flygplats 2000-utredningenoch Lfvs kompletterande utredningar) har därför haft somen viktig utgångspunkt att uppnå relativt likartadeekonomiska förutsättningar oavsett huvudmannaskap.Riksdagen beslöt att övergångsvis förlänga dettidsbegränsade resultatutjämningssystem som i annat fallskulle ha upphört i och med utgång. Förlängningengjordes i avvaktan på ett slutligt ställningstagande frånriksdagens sida och avser år 1993.Årets budgetproposition behandlar frågor medanknytning till resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser. Med hänvisning till den nyligengenomförda avregleringen av inrikesflyget föreslårregeringen att inga ändringar görs av primärnätetsomfattning intill dess att en utvärdering gjorts av reformen.Regeringen är inte heller beredd att föreslå något nyttsystem för resultatutjämning. I propositionen föreslås istället att frågan om resultatutjämning tas upp idiskussionerna om transfereringar mellan stat ochkommun.Slutsats: Den av beslutade förlängningen avresultatutjämning för bör fortsätta att gälla till dessatt en utvärdering av avregistreringens effekter gjorts. Detbör då vara naturligt för regeringen att återkomma tillriksdagen med ett förslag som mer långsiktigt kan regleraflygplatsernas ersättning ur det nationellaflygplatssystemets ram. Denna ersättning bör varaprestationsbaserad och ha den av uttaladelikabehandlingsprincipen som grund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängning av gällanderesultatutjämningssystem för flygplatser.
mot · GG02T714 · 1993-01-26 00:00:00 — Nedläggning av regional flygtrafik När SAS/utan förvarning beslutadeatt avbryta trafiken mellan --ochStockholm från och med den 11 januari 1993mottogs detta besked med stor bestörtning av alla berörda.Upprördheten över hur lite hänsyn detta stora flygbolag tartill de regionala behoven av fungerande flygtrafik och överhur ovillig man är att ta upp konkurrensen är stor ochberättigad.Detta agerande bör väcka oro hos alla andra regionersom trafikeras av SAS/. Andra flygplatser kan hamna isamma situation. Flyg som täcker hela landet är en viktigdel av infrastrukturen. Kanske är de flygförbindelser som ärminst företagsekonomiskt lönsamma de som har den störstaregionalpolitiska och ekonomiska betydelsen beroende pålånga avstånd. Avregleringen av flygtrafiken får inteinnebära sådana tvära kast att trafiken riskerar att lamslåspå grund av bristande tid att finna alternativ.När sammanslagningen av till ett bolag godkändes av berördamyndigheter, däribland NO, ställdes ett antal krav till skyddför i första hand de mindre flygbolagen. Staten bör påmotsvarande sätt ställa krav på flygbolagen när det gällerregionalt ansvar och regionala flygplatser. SAS som tidigarebara behövt bekymra sig om de stora flyglinjerna måste nuinse att förhållandena ute i regionerna är något annorlundaoch kräver att nya hänsyn tas.Enligt min uppfattning bör regeringen ställa krav på enminsta varseltid av flygtrafik som är endel av det nationellt täckande nätet får avbrytas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minsta varseltid innan flygtrafiksom är en del av det nationellt täckande nätet får avbrytas.
mot · GG02T715 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till regionala flygplatser i Samhället har ett särskilt ansvar för att flygtrafik kanbedrivas i områden med långa avstånd och glestpassagerarunderlag eller där det inte går att bedriva trafikefter strikt kommersiella grunder.För att regionala flygplatser ska kunna upprätthållas såbehövs det ett statligt bidrag till drift och underhåll.I budgetpropositionen bilaga 7 under avsnitt E 2 finns ettanslag för bidrag till kommunala flyplatser på 15,2 miljonerkronor. Av detta anslag ska minst 10 miljoner användas förstöd till inre Norrland.I finns tre regionala flygplatser, nämligeni , och . Dessa tre flygplatserfyller en mycket viktig funktion eftersom det fortfarande tarlång tid att förflytta sig per järnväg. För resenärer som skallvidare runt om i eller utlandet är det mycketavgörande att det finns anslutningsflyg.Dessa tre flygplatser erhåller mindre statligadriftsstöd och det är helt avgörande för fortsatt verksamhetatt dessa stöd blir oförändrade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av stöd till flygplatser.
mot · GG02T716 · 1993-01-26 00:00:00 — Resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser Enligt trafikpolitiska beslut ingår dekommunala flygplatserna i , ,, /och Växjötillsammans med 18 statliga flygplatser i det s.k.primärnätet. Skälet är att ansåg att staten har ettansvar för trafik av nationell betydelse. uttaladedessutom att flygplatser som ingår i primärnätet skall geslikartade ekonomiska förutsättningar enligtlikställighetsprincipen.Regeringen konstaterade i den proposition som låg tillgrund för beslutet att de kommunala flygplatserna iprimärnätet inte hade likartade förutsättningar förflygplatshållningen som de statliga. årsutredningsarbete har därför haft som en viktigutgångspunkt att uppnå relativt likartade ekonomiskaförutsättningar oavsett huvudmannaskap.Förra året beslöt att övergångsvis förlänga dettidsbegränsade resultatutjämningssystem som i annat fallskulle ha upphört i och med utgång. Dennaförlängning gjordes i avvaktan på ett mer långsiktigtställningstagande från sida.Med hänvisning till den genomfördaavregleringen av inrikesflyget föreslår regeringen , ibudgetpropositionen, att inga ändringar görs avprimärnätets omfattning intill dess att en utvärdering gjortsav denna avreglering. Regeringen är därför inte nu bereddatt föreslå något nytt system för resultatutjämning. Detföreslås i stället att frågan om resultatutjämning skall tasupp i diskussionerna om transfereringarna mellan stat ochkommun.Detta är inget bra förslag. har som nämntslagt fast att principen om lika behandling skall gälla. Detkan finnas skäl att avvakta med att föreslå ett nytt systemför resultatutjämning av de fem berörda flygplatserna tilldess att en utvärdering av inrikesflygets avreglering ochdärmed en prövning av luftfartens primärnät ägt rum.Därför är det olämpligt att föra överresultatutjämningsfrågorna till stat- ochkommunförhandlingarna. Det skulle vara att införa ett heltnytt system. Frågan om resultatutjämning kan lösas inomramen för flygtrafiksektorns ekonomi.Mot bakgrund av hur det nuvarande, med stor möda,framförhandlade transfereringssystemet mellan stat ochkommun är uppbyggt, måste det vara tveksamt att föra inen ny variabel, innehav av flygplats, som ny komponent isystemet. Detta är ytterligare ett skäl att avvisa förslaget.Den av beslutade förlängningen avresultatutjämningen bör därför fortsätta att gällatill dess att en utvärdering av avregleringens effekter gjorts.Då bör regeringen återkomma till med ett förslagsom mer långsiktigt kan reglera de fem berördaflygplatsernas ersättning ur det nationellaflygplatssystemets ram. Denna ersättning bör varaprestationsbaserad och ha den av uttaladelikabehandlingen som grund. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvisa förslaget ibudgetpropositionen om att överföra frågan omresultatutjämning till de årliga förhandlingarna om destatliga transfereringarna till kommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning av det avriksdagen fattade beslutet om resultatutjämningintill dess att en utvärdering av avregleringens effekter påinrikesflyget och dess primärnät gjorts.
mot · GG02T717 · 1993-01-26 00:00:00 — Den i etablerade rymdforskningen: Institutet förrymdfysik (IRF), EISCAT, Satellitbild, och den nuuppstartade utbildningen i rymdteknologi, tillfördes oanademöjligheter för utökning och utveckling i och medtillkomsten av hangar 3 (Arena ) på Kirunaflygplats. tillfördes dessutom möjligheteratt utöka verksamheter som tidigare, trots intresse frånforskning och flygindustrin, inte kunnat genomföras pågrund av saknade lokaler och hangarutrymmen.Nordkalotten, där ligger centralt med ett relativtfritt luftrum, med vinterklimat, har blivitän mer intressant. Utvecklingen av flygverksamheten inomrymdforskningen går mot användandet av större flygplan.Den europeiska flygindustrin har i konkurrens med denamerikanska tagit upp tillverkning av större flygplan.Kiruna flygplats och den verksamhet som bedrivs där verkardock inom konkurrensutsatta verksamhetsområden.Kiruna flygplats har dock erforderliga inflygnings- ochlandningshjälpmedel, erforderlig bärighet och utformningpå och av startbana, taxibanor och stations- ochhangarplattor. Flygplatsens nivå över havet, ,ökar behovet av startbana med jämfört medflygplatser belägna på havsnivå.Tillkomsten av hangar 3 med plats för de idagförekommande största transportflygplanen har tillförtflygplatsen möjligheter för flygverksamheter som andraflygplatser norr om saknar . Begränsningenutgör startbanans längd och denna kommer att utgöra etthinder för vidare utveckling inom rymdforskningen ochdärmed sammanhängande och förväntade verksamheter.Enligt vår mening är därför en förlängning av startbananpå synnerligen nödvändig för atttillförsäkra bland annat rymdforskningen i Kirunautvecklingsmöjligheter och därmed ge orten ett merdifferentierat näringsliv och fortsatt utveckling av speciellthögteknologisk verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning av startbanan påKiruna flygplats.
mot · GG02T718 · 1993-01-26 00:00:00 — Varseltider för upphörande av flygsträcka Flyglinjen /--/Arlandahar trafikerats av olika delar av SAS-koncernen.På senare år har det numera sammanslagna SAS ochLinjeflygs dotterbolag haft ansvaret för trafiken.I mitten av december 1992 lämnade helt plötsligt ochöverraskande SAS telefonbesked (!) till det lokalaflygplatsbolag som driver /flygplatsatt ''fr.o.m. upphör vi med trafiken på erflygplats''.Det lilla flygplatsbolaget hade av naturliga skäl inte såmycket att sätta emot det stora flygbolaget. Under någradagar var därför risken överhängande för attTrollhättan/skulle stå helt öde. Cirka100 000 personer flög på flygplatsen.Det lokala flygplatsbolaget lyckades efterförhandlingar med det lilla privata flygbolaget en begränsad trafik i direkt anslutning till avhopp.SAS avgör självfallet om man vill trafikera en vissbestämd flygplats. Att agera så som SAS gjort i detta fallär emellertid icke acceptabelt. Att av monopol påtrafiken ensidigt bestämma sig för att hoppa av med mindreän en månads varsel kan försätta motparten i en orimligsituation. Det är uppenbart att någon regel som föreskriveren minsta varseltid krävs, vid en så genomgripandeförändring som den ovan redovisade.Enligt vår mening bör det fortsättningsvis ställas krav påatt en minsta varseltid av åtminstone iakttagesinnan flygtrafik som är en del av det nationella flygnätetensidigt kan avbrytas.Ett sådant agerande som utsattTrollhättan/för kan, om det upprepas på andrahåll, orsaka betydande skador inte bara för lokalt ägdaflygplatsbolag utan även för hela regioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om varseltider vid avgörandeförändringar i flygtrafik på enskilda flygplatser.
mot · GG02T801 · 1993-01-26 00:00:00 — Posten har beslutat upphöra med det gemensammanordiska portot.Det har funnits harmoniserade posttaxor i undermycket . Det gemensamma nordiska portot infördes1955, men det postala samarbetet i är äldre än så.Redan 1869 gjordes det första avtalet mellan å ena sidanSverige och och å andra sidan . 1902 beslötsatt enhetsporto-inrikesporto skulle gälla i , Norgeoch . kom med i den nordiskapostunionen 1922 och 1928. De första frimärkenamed gemensamt motiv, den nordiska svanen, gavs ut påNordens dag 1956.De gemensamma posttaxorna är en unik företeelse ivärlden och en symbolfråga för det nordiska samarbetet.Både praktiska och politiska skäl talar för att det nordiskaenhetsportot behålls. Det är viktigt att på alla sättunderlätta det nordiska samarbetet. Att ta bort detgemensamma nordiska portot försvårar det utbyte averfarenhet och kunskap som pågår mellan de nordiskaländerna och vore ett bakslag för den nordiskagemenskapen. Kontakterna mellan de nordiska ländernabehöver i stället utökas och förstärkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen vidtar de åtgärder somkrävs för att bibehålla det nordiska enhetsportot.
mot · GG02T802 · 1993-01-26 00:00:00 — Goda telekommunikationer i glesbygd Småföretagens villkor och möjligheter till utveckling ärav utomordentligt stor och avgörande betydelse. Iglesbygden och på mindre orter står ofta småföretagen förså många arbetstillfällen att de är helt avgörande förbygdens eller ortens fortlevnad. Även inom regioner medstarka och expansiva centralorter kan mera perifert belägnaområden präglas påtagligt av dess glesbygdsproblem.Exempel på sådana områden är de södra länsdelarna inomÖstergötlands län.Många småföretag i glesbygd och på mindre orterupplever en besvärande konkurrenssituation beroende påsin lokalisering. Långa transportavstånd, ofta dåligavägförhållanden och allmänna kommunikationer,svårigheter att få tillgång till samhällsservice för sinaanställda och sin verksamhet, är några faktorer som kannämnas.En förutsättning som tenderar att bli alltmer avgörandeför företagsamhet i glesbygd är tillgången på snabba ochtillförlitliga förbindelser för telekommunikation. Detta inteminst med tanke på företagens möjligheter att verka i ettsamordnat . Det är därför av största vikt attglesbygden och de mindre orterna inte kommer i efterhandi utbyggnaden av telekommunikationerna i landet.Glesbygdens behov av goda telekommunikationer börtvärtom få hög prioritet även i jämförelse medbefolkningstäta och företagsintensiva regioner. Införandeav ny teknik eller andra åtgärder som syftar till förbättradekommunikationer och förbindelser bör tvärtom snabbtkomma till glesbygdens nytta.I trafikutskottets yttrande över motsvarande motionförra året angavs att mål är att av allakunder skall ha tillgång till telefax av rätt kvalitet ochdärmed till datakommunikation, upp till en viss hastighet,vid utgången av . Det kan innebära att just deområden som behöver godatelekommunikationsmöjligheter ej kommer att få det.Vidare hänvisas i utskottsbetänkandet att utbyggnaden avavancerade datakommunikationstjänster sker på striktaffärsmässiga villkor. Min uppfattning är att staten har ettansvar för fungerande infrastruktur, somtelekommunikationer också handlar om, i hela landet. Iannat fall uppfylls inte regeringsdeklarationens ord om atthela skall leva. Det är därför angeläget attinfrastruktursatsningar som utbyggnad av ett telenät somklarar datakommunikation verkligen täcker upp de behovsom finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av godatelekommunikationer i glesbygd.