mot · GG02Jo213 · 1993-01-26 00:00:00 — De ekonomiska konsekvenserna av nya bestämmelser på djurskydds- och miljöområdet beslutade om en ny djurskyddslag(prop. 1987/88:93). Vad gäller kompensation förkostnadsökningarna till följd av de nya bestämmelsernainnebar beslutet att denna fråga skulle lösas inom ramen förprisöverläggningarna på jordbrukets område.På basis av den s.k. miljöpropositionen (prop.1987/88:128) fattade beslut ommiljöförbättrande åtgärder. De flesta åtgärderna skallgenomföras under en övergångstid. Kostnadsökningar ochintäktsförändringar som uppstår för producenterna börenligt beslutet behandlas i prisöverläggningarna i den taktde uppstår och registreras.Enligt de båda refererade riksdagsbesluten börjordbrukarna sålunda ersättas för de ekonomiskakonsekvenserna av de nya bestämmelserna. LRFaktualiserade frågan vid prisöverläggningarna våren 1989.Det kan dock konstateras att ännuinte givit sin syn på hur näringen bör ersättas.Statens jordbruksnämnd () och lantbruksstyrelsen(LBS) presenterade en översyn angåendemiljö- och djurskyddsbestämmelsernas effekt påjordbruket. Vissa kostnadsberäkningar har skett i de fallreglerna trätt i kraft och där jordbrukarna vidtagit åtgärdermed anledning av dessa. Detta gäller ökad lagringskapacitetför stallgödsel, måttbestämmelser för burhöns samtutevistelse/rastgård för mjölkkor.Det är mot bakgrund av refererade riksdagsbeslut samtJN/LBS utredning angående miljö- ochdjurskyddsbestämmelserna angeläget att klarhet snarastskapas kring de ekonomiska konsekvenserna av dessa nyaregler. Det är vidare viktigt att besluta om hur ersättning tilljordbruket skall ske. Frågan kan inte lösas genomprisöverläggningar/prispåslag då sådana förhandlingar ejlängre kommer att ske. Det är också orealistiskt att tro påprispåslag i nuvarande marknads- och konkurrenssituation.Ökad lagringskapacitet för stallgödselJN har med hjälp av uppgifter från LBS om utbetaldabidrag beräknat jordbrukets investeringskostnader förutökad lagringskapacitet i gödselvårdsanläggningar.Sammantaget skulle jordbrukets investeringsutgifter t.o.m.30 juni 1990 med avdrag för positiva effekter ha uppgått till158 . skall beaktas att 29 miljonerkronor redan utbetalats som investeringsbidrag.Måttbestämmelser för burhönsLRF har beräknat kostnadsökningen till följd av detändrade utrymmeskravet för burhöns. Kostnaderna förbyggnader beräknas till följd av beslutet öka med /kgägg. Härtill kommer ökade kostnader för el, försäkringar,uppvärmning m.m. Totalt beräknas kostnadsökningenuppgå till ca /kg. De ändrade reglerna berör ca 80procent av produktionsvolymen. Totalt innebär detta enkostnadsökning på per år.Om insättning av ny omgång av höns sker successivt kandet dröja upp till innan samtliga berörda besättningaranpassat sig till det nya utrymmeskravet.Kostnadsökningarna kan beräknas till 2 miljoner kronorunder och till under förstahalvåret 1990.Jordbruksnämnden redovisar i sin rapport någraberäkningsresultat från en SLU-studie. Denna studie pekarmot en kostnadsökning på /kg. I denna beräkning hardock inte beaktats kostnadsökningarna för uppvärmning,foder m.m., varför den enligt vår mening måste ifrågasättas.Äggproducenterna bör inte lida ekonomisk skada tillföljd av de nya måttbestämmelserna eller förlorakonkurrensförmågan gentemot utländsk produktion.Utevistelse/rastgård för mjölkkorDet underlag som finns tillgängligt rörandeinvesteringskostnaderna för iordningställande avrastgårdar, bete etc. bedöms av JN och LBS vara mycketosäkert. En grov skattning pekar mot en kostnad på ca 20miljoner kronor för att iordningställa beten.Det står klart att de i motionen anförda besluten innebärbetydande ekonomiska konsekvenser för lantbruket sominte kan lösas på sätt som angavs då besluten togs iriksdagen. Rimligen kan lösningar endast ske genomproduktprisökningar, förslag om sänkta kostnader ellerändrade bestämmelser.En utvärdering av utegångskrav för mjölkkor pågår efterbeslut under vårriksdagen.Ytterligare krav har aviserats, t.ex. för att begränsakväveavgång från stallar, gödselbrunnar o.s.v. Med dagenspressade lönsamhetssituation är det synnerligen orealistisktatt räkna med att animalieproduktionen skall orka med nyakrav som ökar kostnaderna. Konkurrenskraften gentemotomvärlden måste stärkas. Skulle ånyo gå snabbarefram med nya krav än andra länder, hotasanimalieproduktionen på många gårdar. Det kan i dagensläge bli nödvändigt att överväga utökadedispensmöjligheter.EG-anslutningenDet är synnerligen angeläget att klargöra hurfrågorna kring djurskydd och miljö skall hanteras i EG-perspektivet. De i vissa fall högre kraven inom svenskproduktion måste beaktas i konkurrenshänseende och påvilket sätt producenten skall kunna gottgöras -- högre priseller på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en analys av deekonomiska konsekvenserna till följd av beslut om vissa nyabestämmelser kring djurskydd och miljö samt förslag omåtgärder i anledning härav,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kostnadskonsekvenserna förde i vissa fall högre svenska kraven inom djurskyddet iförhållande till EG bör beaktas.