ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk604 · 1993-01-26 00:00:00 — Bilismens kostnader i inland Genom beslutet om höjning av bensinskatten har näst högsta bensinpriser.I glesbygder är bensinpriset betydligt högreän i storstäderna. I avsaknad av kollektivtrafik finns det inteheller något alternativ till privatbilen i glesbygden. Förutomresorna till och från arbetet används naturligtvis privatbilentill att nå nödvändig samhällsservice.Inga län i betalar så mycket fordonsskatt ochkilometerskatt som innevånarna i Norrlandslänen. INorrlandslänen betalar varje innevånare i genomsnitt ca . Detta är mer än dubbelt så mycketsom t.ex. i län.Med det geografiskt spridda boende som finns iNorrlands inland är det svårt att skapa en effektivkollektivtrafik. I storstadsområderna möjliggör det storabefolkningsunderlaget betydligt bättre förutsättningar fören utvecklad kollektivtrafik. Det är därför särskiltangeläget att kostnaderna för privatbilismen i glesbygdenkan hållas på en rimlig nivå. De senaste höjningarna avbensinskatten har drastiskt ökat kostnaderna för bilismenoch riskerar därför att motverka en positiv utveckling iglesbygden.I storstadsregionerna är t.ex. avbefolkningen hänvisad till bilen för sina livsmedelsinköpmedan motsvarande siffra för glesbygdsbefolkningen är 21procent.Därför kan inte storstads- och glesbygdsbilistenbehandlas exakt likvärdigt i skattehänseende. haren reducering av fordonsskatten inrättats för fordonsägarnai inland. Den minskade kostnaden motsvarardock numera inte ens en tankning av en medelstor bil.Flera möjligheter måste nu prövas för att åstadkommaen förbättring för glesbygdsbilisten.En möjlig väg kan vara en differentiering avbensinskatten. 1990 fanns ca 100 000 personbilar inom stödområde 1. Det motsvarar ca2,av det totala antalet personbilar i trafik. Enteoretisk beräkning av kostnaden för staten av enpunktskattesänkning av bensinskatten med litern idetta område, med utgångspunkt i SCBs statistik avbränsleleveranser till stödområde 1, visar attskattebortfallet skulle kosta statskassan ca 230 miljonerkronor. Denna kostnad skulle bli marginell om denfördelades på den stora fordonspark som trafikerar t.ex.storstadsregionerna.De ovan redovisade skälen gör det angeläget att nu göraen översyn av dessa frågor. Särskilt angeläget är det attbedöma de fördelningspolitiska effekterna avbeskattningsregler för den enskilde och för de olikaregionerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ensamhällsekonomisk och fördelningspolitisk översyn avbilismens kostnader särskilt avseende glesbygdsbilismen.
mot · GG02Sk605 · 1993-01-26 00:00:00 — Momsavlyftning för fristående skolor I samband med reformeringen av systemet förmervärdeskatt gavs kommunerna en generellrätt till avdrag för ingånde moms. Detta innebär bl a attkommunerna ej längre belastas förmervärdeskattekostnader på skolans område.Fristående skolverksamhet kom däremot att drabbasdesto hårdare i denna reform. Förutom att mervärdeskattredan under 1990 infördes på bl a energiområdet så tillkommervärdeskatt på tjänsteområdet, t ex för städning, resor,bokföring, revision och juridisk konsultation. Fulltmomsuttag som höjdes till kom även atttillämpas på byggnadsområdet.Konkret innebär detta att de fristående skolorna har attbära kostnader i form av mervärdeskatt i storleksordningen6--av sina totala driftskostnader. Investeringar dyrare för den fristående skolan. En planeradnybyggnation av en skola för exempelvis drabbasav ytterligare i momspåslag. Skall detta dessutomfinansieras lånevägen blir de framtida driftskostnaderna änhögre för den fristående skolan.Det nya systemet med bidrag till de fristående skolornasom skall relatera till det kommunala skolväsendetskostnader ger genom sin konstruktion inte kompensationför momskostnader eftersom de kommunala kostnadernainte innefattar momskostnader. Det finns inte helleranledning att tro att kommunerna är beredda attkompensera de fristående skolorna utöver föreslagenbidragsnivå för en typ av kostnader som de själva intebelastas för och vars intäkter tillfaller staten.Den nuvarande orättvisa behandlingen avmomskostnaderna för de fristående skolorna är ett hinderför etablering av nya skolor och därmed möjligheterna tillökad valfrihet på skolans område. Av vad som ovan sagtsframgår att problemet måste lösas på statlig nivå.En möjlig utväg kan vara att de fristående skolornasverksamhet blir momspliktig. Då blir alla kostnader föringånde moms avlyftningsbara, vilket reducerar defristående skolornas kostnader och gör dessa jämförbaramed de kommunala skolornas kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsavlyftning för friståendeskolor.
mot · GG02Sk606 · 1993-01-26 00:00:00 — åligger det galleriernaatt ta ut mervärdesskatt på sin ersättning för förmedling avtavlor och konst. Gallerimomsen har starkt negativaeffekter på konstmarknaden.Eftersom galleriernas förmedlingsavgift är anpassad tillde kostnader som gallerierna har för att kunna drivas, blirantingen konstnärernas alster dyrare eller också fårkonstnären i motsvarande grad mindre betalt för sin konst.Gallerierna kan i de flesta fall inte själv ta bördan avmomsfördyringen, eftersom även en galleriägare måste haen rimlig försörjning.Mervärdesskatten på galleriernas förmedlingstjänsterhar negativa konsekvenser för konstnärerna, galleristernaoch för den konstintresserade allmänheten. Statensinkomster av denna moms torde bli utomordentligtblygsamma. Gallerimomsen föder i stället en grå marknadsom ingen är betjänt av, vare sig konstnären, galleristen,allmänheten eller staten.Gallerierna behövs. De utför en viktig kulturgärningsom har stor betydelse för konstnärerna och för denkonstintresserade allmänheten. Galleristenskonstkunnande och blick för det som är konstnärlig kvalitetborgar för att den konstintresserade allmänheten beredsmöjligheter att kunna se god konst.Ideella föreningar kan förmedla konstinköp utan attmervärdesskatt utgår på provisionen. Detta snedvriderkonkurrensen, och gallerimomsen är djupt orättvis. Det ärorimligt att ha skatteregler som gör att en tavla som säljs påett galleri blir avsevärt dyrare än om exakt samma tavla säljsvia en konstförening som ställer ut i exempelvis FolketsHus.Den allvarligaste konsekvensen av gallerimomsen är attden medverkar till en utslagning av gallerier. I nuvarandeekonomiska situation tvingas allt fler gallerier att stänga.Den fördyring och snedvridning av konstmarknaden somgallerimomsen skapat är bidragande orsak till galleridöden.När gallerierna stänger blir konstnärernas villkor ochmöjligheter att få avsättning för sin konst kraftigtförsämrade. För de flesta konstnärer är det gallerierna somger den draghjälp som behövs för att bli känd och erkänd.Särskilt de unga, nya, ännu inte etablerade konstnärernablir gallerimomsens förlorare.Gallerimomsen snedvrider marknaden, den är orättvisoch den försämrar starkt konstnärernas villkor ochmöjligheter till försörjning. Gallerimomsen bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gallerimomsen.
mot · GG02Sk607 · 1993-01-26 00:00:00 — Hundskatten upplevs alltmer som ett onödigtbyråkratiskt krångel av hundägarna. För kommunerna, somskall hålla ett register och inkassera skattebeloppet, tordedet inte bli någon nämnvärd vinst sedan omkostnadernabetalts. Beloppet för varje hund är ju inte särskilt stort i deflesta kommuner.Systemet med en särskild hundskatt har redan funnitsalltför länge och bör därför avskaffas. Det ursprungligasyftet med att hålla ordning på hundägandet och att kunnata hand om herrelösa hundar kräver inte nu längre ettsådant system med hundskatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av hundskatten.
mot · GG02Sk608 · 1993-01-26 00:00:00 — Statlig stimulans för övergång till inhemska bränslen Den tidpunkt då kärnkraften i enligtfolkomröstningen bör vara avvecklad närmar sig.Energisparande är en viktig del för attkärnkraftsavvecklingen ska kunna på ett bra sätt.Oljeeldade värmepannor utgör en av demiljöförorenande värmekällor som i görligaste mån böravvecklas. Det är viktigt att miljöproblemen bekämpas påalla de områden där de förekommer.I det ovan beskrivna anges exempel på energikällor sommåste minska i betydelse , i enlighet med tidigarebeslut och miljöhänsyn samt för minskat beroende avimport. För att detta ska vara möjligt måste de ersättas avandra energikällor och energisparande.För närvarande upplever vi att industrin går på sparlåga.Den ekonomiska krisen och arbetslösheten har mycketstarkt hämmat den inhemska efterfrågan påindustriprodukter. Just nu är det därför en lämplig tidpunktatt stimulera efterfrågan på inhemskt tillverkadeenergikällor och för uppvärmning med inhemska bränslen,typ vedpannor och jordvärmeutrustningar. Sådanaenergikällor som förbrukar icke ändliga resurser.I har vi gott om skog som borde utnyttjas meraäven för uppvärmningsändamål. Med dagens väl utveckladeteknik för t ex vedeldning borde detta vara en attraktiv formav uppvärmning för många flera fastighetsägare. En sådanutveckling skulle minska utlandsberoendet.En övergång från uppvärmning med t ex vattenburen el enligt gängse sätt till uppvärmning meds k jordvärme från t ex djupborrad brunn skulle ge minskning avenergibehovet med ca två tredjedelar. Ett attraktivt sätt attminska kärnkraftsberoendet.Statlig stimulans av energisparande och övergång tilluppvärmning med användande av inhemska energislagenligt ovan beskrivna och andra liknande åtgärder skulle geökad sysselsättning i svenskt näringsliv somutlandsberoendet minskas och miljön förbättras.Ett sätt att stimulera efterfrågan på sådanaenergianläggningar kan vara att ge viss avdragsrätt iinkomstdeklarationen. Olika stimulanssätt bör givetvisvägas mot varandra.Regeringen bör snabbt ta fram förslag tillstimulansåtgärder för ökad användning av inhemskabränslen för uppvärmning och för energisparande. Ensådan stimulansåtgärd kan mycket väl vara tidsbegränsadför att den ska få avsedd effekt just nu under rådande djupalågkonjunktur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande stimulansåtgärder förökad användning av inhemska bränslen vid uppvärmningsamt energisparande.
mot · GG02Sk609 · 1993-01-26 00:00:00 — Reklamskatten på vissa uppgifter i telefonkatalogen namnlag (1982:670) medger större frihet inamnfrågan än tidigare lagstiftning.Vid äktenskap kan parterna välja att behålla sina egnaefternamn, dels anta mannens efternamn som gemensamteller anta kvinnans efternamn som gemensamt.Det har blivit mer och mer vanligt att parterna behållersina egna efternamn, dels därför att namnen har en egenkaraktär och dels för att vederbörande redan är känd undersitt namn.I samband med telefonabonnemang uppstår här ettproblem. I allmänhet har familjen ett gemensamtabonnemang. Om makarna har olika efternamn kan manmot en extra kostnad få bägge efternamnen införda underrespektive bokstav. Avgiften för detta utgör ca /år.Dessutom utgår reklamskatt för den extra uppgiften itelefonkatalogen.Att äkta makar i enlighet med namnlagen har olikaefternamn kan inte anses vara reklam. Jag anser därför attingen reklamskatt skall utgå när båda makarna vill stå medi telefonkatalogen under sina respektive efternamn. Dettamåste gälla även dem som sammanbor underäktenskapsliknande former. För enkelhetens skull börreklamskatten slopas på alla efternamnsuppgifter itelefonkatalogen för privata hushåll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reklamskatt ej skall utgå itelefonkatalogen för efternamnsuppgift för privata hushåll.
mot · GG02Sk610 · 1993-01-26 00:00:00 — föreslog i sitt remissyttrande överdryckesförpackningsutredningen att differentieradepunktskatter borde införas som ett ekonomiskt styrmedelför att gynna miljövänliga dryckesförpackningar. SNVföreslog en indelning i fyra grupper:För returförpackningar som klarar ett återvinningsmålpå förordas skattebefrielse. De returförpackningarsom inte uppnår detta mål föreslås få ungefär samma skattsom gäller för engångsförpackningar(beroende på storlek).Pappersförpackningar beskattas med 8 till perförpackning. Om metallfolie ingår i förpackningen börskatten uppgå till . Engångsförpackningar sominte består av papper bör få en väl avvägd skatt, mellan 65öre och 1:75 per förpackning.Det är av både miljö- och resursskäl nödvändigt att styraöver användningen av engångsförpackningar tillreturförpackningar.En differentiering av förpackningsskatten med högreskatt på engångsförpackningar är ett viktigt medel för attminska användningen av sådana förpackningar.Utredningen om åtgärder och styrmedel för att påverkatillverkning, distribution, användning och kvittblivning avförpackningar har i ett delbetänkande förordat just en ökaddifferentiering av den nuvarande skatten pådryckesförpackningar. Därmed torde det nu finnas etttillräckligt underlag för ett riksdagsbeslut i denna ytterstangelägna miljöfråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att införa endifferentierad skatt på förpackningar.
mot · GG02Sk615 · 1993-01-26 00:00:00 — Slopande av mervärdesskatt för fotvård av medicinska skäl Många människor, särskilt äldre personer, har behov avkontinuerlig fotvård som sjukvårdande behandling. Vidvissa sjukdomstillstånd, exempelvis diabetes, är detsynnerligen angeläget med fotvård för att svårläktasårskador skall undvikas. Dåligt skötta sårskador kan ivärsta fall leda till amputation. Kapaciteten vid sjukhusenoch andra vårdinrättningar är långt ifrån tillräcklig för attbehovet av fotvård skall kunna tillfredsställas. Friståendeyrkesutövare är nödvändiga för att ge alla erforderligbehandling.Riksdagen har beslutat att fler tjänster och varor äntidigare skall beläggas med mervärdeskatt. Ett väsentligtundantag är sjukvården som således är momsbefriad. Medsjukvård avses enligt mervärdeskattelagen ''åtgärder för attmedicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar,kroppsfel och skador samt vård vid barnsbörd'' omåtgärderna avser vård vid sjukhus eller annanvårdinrättning. Som sjukvård räknas även sådan vård somberättigar till ersättning enligt lagen om allmän försäkringoch även vård som tillhandahålles av någon med särskildlegitimation att utöva yrke inom sjukvården.Vi anser att fotvård i hög grad förebygger sjukdom ochkroppsligt lidande. I den mån fotvård ges som ett led ibehandling vid ett sjukhus, förutsätter vi att denna räknassom sjukvård och därmed undantas från skatteplikt. I deallra flesta fall utförs vården av fristående yrkesutövare.Även kostnaden för de behandlingar som utförs av dennakategori bör undantas från skatteplikt. Det skall självfalletgälla sådan behandling som utförs av medicinska skäl påremiss av läkare eller leg. sjuksköterska.En utredning tillsatt av har kommittill samma slutsats -- att medicinsk fotvård skallmomsbefrias. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som innebäratt mervärdesskatten slopas på kostnad för sådan fotvårdsom utförs av fristående yrkesutövare på remiss av läkareeller leg. sjuksköterska.
mot · GG02Sk616 · 1993-01-26 00:00:00 — Reklamskatt utgår enligt lagen om skatt på annonser ochreklam. Reklamskatten omfattar i huvudsak treskattepliktiga områden -- annonser, visst annatoffentliggörande av reklam samt reklamtrycksaker. Någonallmän reklambeskattning föreligger således inte. Skattenutgår av annonspriset för annonser idagspress och i övrigt av vederlaget föroffentliggörandet.Liksom vad som gäller för de flesta andra punktskatterregleras förfarandet genom lagen om punktskatter ochprisregleringsavgifter. Detta innebär bland annat attbetalning av skatten anses ha skett den dag då denbokfördes på () postgirokonto.Skatten måste därför betalas i sådan tid att den bokförs påpostgirokontot senast sista inbetalningsdagen.Redovisningsperioden för reklamskatt omfattar iallmänhet två kalendermånader. kan ävenmedge redovisningsperiod på halvt eller heltbeskattningsår.Den som är skattskyldig skall redovisa skatten tillriksskatteverket genom att lämna deklaration för varjeredovisningsperiod. Deklarationen skall ha inkommit tillRSV senast den 25 efter redovisningsperiodensslut. Skatten skall vara inbetald senast den dag dådeklarationen skall ha kommit in.Nu gällande regler för inbetalning av reklamskatt kanmed ett undantag konstateras fungera på etttillfredsställande sätt. Undantaget utgöres av denredovisningsperiod som slutar . Deklarationenskall vara inne på RSV . Sammadag skall den inbetalda skatten vara bokförd på RSV:spostgirokonto. Eftersom juli är den stora semestermånadeni vårt land så förenas deklaration och inbetalning avreklamskatt för perioden fram till med betydandeolägenheter för många företag.Jämförelse kan i detta avseende göras med inbetalningoch redovisning av mervärdeskatt (moms). Deklarationenför moms skall i regel lämnas senast den 5 i andra månadenefter utgången av redovisningsperioden. Undantag utgördock deklarationen för den period som slutar den 30 juni.Här får deklarationen lämnas . Detta efterbeslut i /. Skälet tilländring från var att redovisningen ansågsinfalla alltför nära semesterperioden.Samma praktiska skäl som åberopades vid flyttning avredovisningen av mervärdeskatten för perioden fram tillden är tillämpliga vid redovisning av reklamskatt förperioden till och med samma datum. Även om det ärbetydligt färre företag som betalar reklamskatt än företagsom betalar och redovisar moms, så är problemet högstpåtagligt för alla de företag som berörs.Deklaration och inbetalning av reklamskatt för periodenfram till bör tidsmässigt lämpligen samordnasmed mervärdeskatteredovisningen . Ensådan åtgärd skulle för många företag i vårt land innebäraatt betydande praktiska problem i samband medreklamskatteredovisningen skulle elimineras.Det torde ankomma på utskottet att föreslå erforderliglagändring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i lagen om skatt påannonser och reklam samt i lagen om punktskatter ochprisregleringsavgifter i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GG02Sk617 · 1993-01-26 00:00:00 — har sedan slut haft enspektakulär ekonomisk utveckling. Från en sönderslagenekonomi med knappt 500 000 invånare har den tidigarebrittiska kronkolonin utvecklats till ett samhälle med 5,8miljoner invånare och , näst efter , högstalevnadsstandard.Sedan början av l980-talet har erfarit ensnabbt ökande kostnadsnivå. Detta problem har man tillsvidare löst genom att utnyttja den möjlighet till utflyttningav arbetskraftskrävande tillverkning som erbjöds genometableringen av den ekonomiska frizonen , straxinnanför gränsen till , och genom industrietableringar iden bakomliggande Guangdongprovinsen.I dag finns mer än 3 miljoner industriarbetare i avHongkong kontrollerade företag i somantalet industriarbetare i sjunkit från 900 000 årl980 till 700 l99l. Genom denna omfattandeöverflyttning av produktion till har kunnatbehålla sin plats som ett av världens ledande exportländeroch med en BNP-tillväxt om 6--, trots hårdkonkurrens från länder i med lägre löner ochkostnader.Tänk om vi kunde göra till en ekonomisk frizonmed skattefrihet för såväl svenska som utländskainvesterare, utan arbetsgivaravgifter, utan ochstatlig skatt, precis som på eller ! Ensådan omvandling skulle göra utomordentligtattraktivt, locka investerare i kommunikationer med öst, fåfart på byggandet av nya centra för affärsliv, lockaeuropeiska och amerikanska banker samt ge tusentals nyaarbeten på och i Baltikum.Jag kan utan svårighet tänka mig de invändningar somgenast skulle resas mot denna tanke, men jag anser att mani varje fall borde utreda möjligheterna att ge Gotlandmandat att agera under mycket fria former. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning rörandemöjligheterna att förvandla till någon form avekonomisk frizon.
mot · GG02Sk618 · 1993-01-26 00:00:00 — En viktig målsättning med skatteomläggningen var attgöra beskattningen så likformig och konkurrensneutral sommöjligt. På de flesta områden har så också skett.När det gäller reklambeskattningen på mediaområdetbehandlas emellertid olika media högst olika. Såledesbetalar det snabbast växande reklammediat,televisionen, ingen reklamskatt alls, medan dagspressenbetalar i reklamskatt och tidskrifter ochfackpress betalar elva procent.Till bilden hör dessutom, alldeles oavsett vilken åsiktman har om huruvida detta är av godo eller inte, att ocksåradioreklamen kan vara verklighet.Det är förstås inte rimligt att det snabbast växandereklammediat och eventuellt senare också radioreklamenpå detta sätt får en fördel när det gäller konkurrensen omreklamintäkterna. Dagspress, fackpress och etermediakonkurrerar i stor utsträckning om samma annonsörer, ävenom var och en av aktörerna också har sina speciella nischeratt bearbeta.Redan de skilda skattesatserna inom tidningsområdetleder till en del märkliga fenomen.Dagspress och fackpress beskattas alltså med olikaskattesatser. Därför betalar , som klassassom dagstidning, i reklamskatt, medan NyTeknik, Affärsvärlden, ochKommunaktuellt beskattas med elva procent.Skaraborgsbygden däremot, som är en endagstidning,beskattas medan tidningen och betalar elva procent.Det finns två vägar att gå. Endera att man helt sloparreklamskatten för dagspress och facktidningar, vilket medtanke på nuvarande budgetsituation är ett förslag som manförmodar knappast har särskilt lysande framtidsutsikter.Den andra vägen är att likforma reklambeskattningen såatt TV och en eventuellt kommande radioreklam fårfinansiera en skattesänkning för fackpressen. Det bör räckaoch bli över. Detta torde till yttermera visso ge dagspressenbättre förutsättningar att möta reklamkonkurrensen frånnya media och ge fackpressen rättvisa förhållanden ijämförelse med övrig press och etermedia.Sammanfattningsvis bör besluta att frågansnabbt utreds med sikte på en reklamskattereform sombehandlar olika media lika. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en likformigreklambeskattning bör införas.
mot · GG02Sk619 · 1993-01-26 00:00:00 — Stora mängder grus används för byggen av olikaslag. Detta grus tas antingen direkt ur naturen, t.ex. frångrusåsar, eller framställs genom att bergstycken från t.ex.sprängarbeten eller gruvor krossas till grus.I dag är det billigare att använda naturgrus än bergkross,vilket väl också är naturligt med tanke på de kostnader somär förenade med framställning av bergkross. Konsekvensenkan dock bli att uttaget av grus ur naturen så småningomriskerar att bli för stort. Grusåsarna kan naturligtvis påolika sätt skyddas mot överexploatering. En miljöavgift pånaturgrus för att likställa de två alternativen ikonkurrenshänseende förefaller dock vara en smidig ochenkel metod att förebygga ett alltför stort uttag av grus ikänsliga områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgift på naturgrus.
mot · GG02Sk620 · 1993-01-26 00:00:00 — fick ett av högstabensinpris. Ett högt bensinpris blir en form av omvändregionalpolitik, eftersom det drabbar främst Norrlandsinland med dess glesbygd. Det var också en massiv opinionfrån den regionen som protesterade inför riksdagsbeslutetoch krävde i första hand att beslutet om höjningen skullestoppas, i andra hand att en differentiering av skatten skullegenomföras.Trots olika uträkningar som försöker bevisa något annat,så är det otvivelaktigt så att höga bensinpriser drabbarglesbygden med dess stora avstånd. inland minst utbyggda kollektivtrafiken, de stora avstånden,den lägsta hushållsinkomsten samt den högsta kostnadenför drift och underhåll av bilen. Undra på att befolkningeni inlandet och glesbygden protesterar mot en orättvisbeskattning.Trots att beslutet om en skattehöjning nu är fattat så bördet vara möjligt att förändra beskattningen utifrån etthänsynstagande till de delar av landet där inga alternativ tillbilen finns och där avstånden är stora. Enligt uppgift är detfullt möjligt att införa en differentierad beskattning avbensinen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om endifferentiering av bensinskatten.