ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub612 · 1993-01-26 00:00:00 — Friskvård och förebyggande hälsoarbete har alltmeruppmärksammats och framhållits som mycket värdefullt föratt minska samhällets sjukvårdskostnader. Förhoppningsviskan det förebyggande arbete få en allt större framtida roll.Forskningen om sjukdomars uppkomst och förekomst är ettviktigt hjälpmedel för det förebyggande arbetet. Det haremellertid visat sig att den aktuella forskningsom finns gäller män och att man sedan förutsätter att mankan överföra resultat och slutsatser på kvinnorna. Därmedskulle det förebyggande arbetet inte behöva inriktasspeciellt på kvinnor eller män. Det är olyckligt om manfortsätter arbeta på detta sätt . Det är viktigt attkvinnoforskningen utvecklas och attkvinnorepresentationen ökar i de organ som fördelar dessaforskningsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnoforskning.
mot · GG02Ub614 · 1993-01-26 00:00:00 — En arkitektutbildning i har under många årvarit ett starkt önskemål. finns 80--av allaarkitekter i våra tre storstadsområden. Stora svårigheterhar rått när det gäller rekrytering till kommunala ochstatliga arkitekttjänster utanför de nämnda geografiskaområdena, där de nu befintliga arkitektutbildningarnafinns.I debatten om det framtida betonas samspeletmellan det internationella och det regionala. Det utökadeutbytet av varor och tjänster länderna emellan ställer kravbåde på rörlighet och etablering av nya internationellakontaktnät och på öppenhet och anpassning. somde enskilda regionernas särart kommer att spela en viktigroll.En arkitektutbildning i kan ha stor betydelsenär det gäller att utveckla det ekonomiskt och kulturelltgivande kraftfältet regionalt--internationellt. Påutbildningens och forskningens område kan detta leda tillsamarbete över etablerade fackgränser. Institutioner,näringsliv och myndigheter kan förena sina erfarenheter iett nytt projektsamarbete.Genom att förlägga en arkitektutbildning till Umeåuniversitet skapas förutsättningar för ett alternativ till debefintliga utbildningarna vid de tekniska högskolorna. Denönskvärda kopplingen av arkitektutbildning tilldesignutbildningen kan på ett utmärkt sätt ordnas vid Umeåuniversitet, där en renodlad industridesignutbildning byggtsupp. Den befintliga utgör en unik resurs.Arkitektutbildningen i skulle kunna bygga upp ettrikt kontaktnät med etablerad utbildning och forskning i förområdet relevanta ämnen. Dessutom skulle den nyautbildningen kunna stimulera och kompletteraarkitektutbildningen i landet i övrigt.Ett förslag till uppbyggnad av en arkitekthögskola harutarbetats av universitetsstyrelsen för universitet.Förslagets huvudsakliga inriktning är:att enarkitekthögskola med grundutbildning, forskning ochforskarutbildning byggs upp i anslutning tillexisterande verksamhet vid universitetetatt engrundutbildning med 30 nybörjarplatser inleds l996/97attutbildningstiden omfattar fem åratt fortbildnings- ochvidareutbildning i anslutning till grundutbildningen byggsuppatt en fakultet för konst, arkitektur och designetablerasatt utbildningen lokalmässigt förläggs till dethusliga seminariet (vars lokaler nu genom omdisponeringlämnas).Medel för genomförandet av utbildningen krävs inteunder denna aktuella anslagsperiod men däremot fordrasplaneringsresurser för l995/96. Behovet är beräknat till caen halv miljon. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en etablering avarkitekthögskola i Norrland förlagd till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel ställs till förfogande förplaneringen av arkitektutbildning i .
mot · GG02Ub615 · 1993-01-26 00:00:00 — utfärdar legitimation förpsykoterapeuter. Till grund för legitimationen ligger enstatlig psykoterapeutexamen eller annanpåbyggnadsutbildning som efter sakkunnig bedömninganses vara fullt jämställd med den statliga utbildningen.Behörig att antas till utbildningen är bl.a. personer somgenomgått psykologutbildning enligt 1982 årsstudieordning, liksom psykologer utbildade enligt tidigarestudieordningar, vilka genomgått egenpsykoterapi ochhandledning.Jämfört med andra behöriga grupper kan sägas attpsykologer intar en särställning vad avser främst denteoretiska nivån för behörighet. Till vissa delar överstigerkompetensen t.o.m. de psykoterapiutbildningar som lederfram till psykoterapeutexamen.Tidigare har utgivitkompletteringsbesked av generell karaktär till psykologer,vilket inneburit att en komplettering om 15 poäng -- tidigare15 poäng plus 5 poäng (att jämföra medpåbyggnadsutbildningens totala omfattning om 60 poäng) --bedömts nödvändig för att uppnå ekvivalering mot denstatliga utbildningen.Fr.o.m. 1991 upphörde denna kompletteringsmöjlighet.Förändringen föranleddes ej av att den generellakompetensnivån hos gruppen psykologer sjunkit, ej helleratt behov eller efterfrågan av kompletteringsbeskedupphörde.Behovet av en kompletteringsutbildning för psykologertill psykoterapeuter kvarstår. Utbildningen ska ta sinutgångspunkt i den särskilda grundkompetens -- såvälpraktisk som tillämpad -- som denna grupp besitter. Detframstår som ett enormt resursslöseri såväl ur individenssom samhällets synvinkel att denna kompetens ej skallutnyttjas. Enligt någon nivånivellerande rättvisetankeskulle tydligen inte denna ''överkompetens'' tillgodoräknasvare sig individ eller samhälle.Ett fortsatt kompletterings- och ekvivaleringsförfarandesamt uppbyggnaden av en särskild utbildning för psykologersom önskar erlägga psykoterapeutexamen ger en möjligomfattning av åtminstone 100 -- 200 personer , vilkaskulle kunna utbildas på en tredjedel till en fjärdedel avtiden för den teoretiska utbildningen, dvs. på två terminer istället för sex terminer! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att psykologer bör ges möjlighettill utbildning som psykoterapeuter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om psykoterapiutbildning förpsykologer.
mot · GG02Ub616 · 1993-01-26 00:00:00 — I sydöstra ----har många konstnärer sin hemvist. Man kan säga attÖsterlen är konstnärernas landskap där ljuset, havet,landskapets rena linjer och möjligheten att arbeta i enavspänd miljö är några av skälen till deras etablering. Ljuseten stilla och grå höstdag eller ljuset i den klara morgonsolensom havet bryter är ständigt växlande, förnyande ochutvecklande. Därför är inspirerande för konst- ochkulturskapande.Varje år ordnas den nu riksbekanta konstveckan ianslutning till påskhelgen då ett mycket stort antal besökareåker runt till konstnärerna i deras hem- och arbetsmiljö. Engrundläggande konstnärlig utbildning har under några årbedrivits på Friaborgsskolan i utredningen 1992:12 konstnärlig utbildning pekaspå behovet och önskemål om en konstnärlighögskoleutbildning i . För utbildningen skulledet vara ganska naturligt att den blev placerad i''konstnärernas landskap'', . Utbildningen kanknytas som institution till ligger som ovan berättats i en region med starktoch vitalt konstliv, därtill nära kontinenten med desstillgång till såväl yrkesverksamma konstnärer somutställningar och museer. Det innebär bl.a. att det med storsannolikhet skall vara möjligt att rekrytera kompetentalärare till en högskoleutbildning på Österlen.Eftersom konstnärlig utbildning bedrivs i Simrishamnskulle det vara naturligt att en eventuell högskoleutbildningblev placerad på denna ort. Detta är naturligtvis inte detviktigaste. Det viktiga är att högskoleutbildning förkonstnärer kommer att bedrivas på -- konstnärernas landskap. Detta skulle bli ett lyft förregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsc1att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av högskoleutbildningför c2konstnärer till .
mot · GG02Ub618 · 1993-01-26 00:00:00 — utfärdar legitimation förpsykoterapeuter. Till grund för legitimationen ligger enstatlig psykoterapeutexamen eller annanpåbyggnadsutbildning som efter sakkunnig bedömninganses vara fullt jämställd med den statliga utbildningen.Behörig att antas till utbildningen är bl.a. personer somgenomgått psykologutbildning enligt studieordningliksom psykologer utbildade enligt tidigare studieordningar,vilka genomgått egen psykoterapi och handledning.Generellt kan sägas att jämfört med andra behörigagrupper intar psykologer en särställning vad avser främstden teoretiska nivån för behörighet. Till vissa delaröverstiger kompetensen t.o.m. kraven i depsykoterapiutbildningar som leder fram tillpsykoterapeutexamen.Socialstyrelsen har tidigare utgivitkompletteringsbesked av generell karaktär till psykologervilket inneburit att en komplettering om 15 poäng -- tidigare15 poäng + 5 poäng -- (att jämföra medpåbyggnadsutbildningens totala omfattning på 60 poäng)bedömts nödvändig för att uppnå ekvivalering mot denstatliga utbildningen.Fr.o.m. 1991 upphörde denna kompletteringsmöjlighet.Förändringen föranleddes ej av att den generellakompetensnivån hos gruppen psykologer sjunkit, ej hellerav att behov eller efterfrågan om kompletteringsbeskedupphörde.Detta aktualiserar ånyo behovet av enpsykoterapiutbildning utformad för psykologer vilken tarsin utgångspunkt i den särskilda grundkompetens, såvälteoretisk som tillämpad, som denna grupp besitter. Detframstår som ett ofantligt resursslöseri ur såväl individuellsom samhällelig synvinkel att denna kompetens ej skallutnyttjas. Enligt någon nivånivellerande rättvisetanke skalltydligen denna ''överkompetens'' ej tillgodoräknas vare sigindivid eller samhälle.Ett fortsatt kompletterings- ochekvivaleringsförfarande, samt uppbyggnaden av en särskildutbildning för psykologer vilka önskar avläggapsykoterapeutexamen, ger en möjlig omfattning avåtminstone 100 till 200 personer , vilka skall kunnautbildas på en tredjedel till en fjärdedel av tiden för denteoretiska delen av utbildningen, dvs. två terminer i ställetför sex terminer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om ensärskild psykoterapiutbildning för legitimerade psykologer.
mot · GG02Ub619 · 1993-01-26 00:00:00 — ''Av samma tyg som drömmar göras av, vi äro gjorda, ochvårt korta liv omfamnas av en sömn''kunna drömma och använda sig av drömmar har iolika kulturer värderats högt. I den antropologiskafacklitteraturen beskrivs t.ex. en stam på malajiska halvönsom hade en lång tradition av att arbeta med drömtydningoch drömstyrning. Som bevis på en god mental hälsa blandinvånarna nämns att stammen under hundratals år varit frifrån våldsbrott och tvister mellan byarna. Seniorernaanvänder drömtydning också för att stimulera sitt skapandeoch har en stor skatt av folklig poesi, musik och dans.Också vårt västerländska kulturarv innehållerkunskaper om användandet av drömmar för att förutseframtiden. Vem minns inte Gamla testamentetsbeskrivningar av drömmar och hans uttydning iEgypten av Faraos dröm om de feta och de magra korna!Drömmar är viktiga element i den moderna psykiatrin,där Freuds och Jungs teorier har fått många efterföljare ochutvecklats vidare. Drömmar används som material avterapeuter inom olika terapeutiska skolor, t.ex. jungianskpsykoterapi eller gestaltterapi.Också andra, icke psykiatriskt skolade drömforskareoch drömarbetare har trätt fram. De hävdar att drömmarborde tas tillvara av fler människor, utan allvarliga psykiskaproblem eller störningar. Syftet är att bättre förstå sitt egetinre känsloliv och förebygga psykisk ohälsa. Både i Sverigeoch i andra västeuropeiska länder samt har uppståttdrömarbetsgrupper inom vissa yrkesgrupper (t.ex.konstnärer) eller utifrån en gemensam situation (t.ex.småbarnsföräldrar).Det förebyggande hälsoarbetet utgör en allt viktigaredel. På vissa vårdcentraler finns grupper för motion,rökavvänjning, kost, ryggskola osv. Inom fältet för attförebygga psykisk ohälsa finns inte mycket att erbjuda. Attarbeta med drömmar kan vara ett sätt. Att delta i endrömarbetsgrupp kan vara ett alternativ tillångestdämpande medicin vid nervösa besvär eller viddepression i en utsatt livssituation.Men det kan också vara ett positivt erbjudande tillmänniskor som inte har psykiska problem men ärintresserade av att lära sig mer om sig själva genom egnaoch andras drömmar. Jag anser att verksamheten borde fåutvecklas genom att det ges möjligheter till en ökaddrömforskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag till drömforskning.
mot · GG02Ub620 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning i etik och miljöekonomi En stor majoritet av landets civilekonomer,civilingenjörer och övriga tekniker har aldrig erhållit någonschemalagd undervisning i etik och miljöekonomi. Detta ärnegativt för samhället av flera skäl.Utan en etisk diskussion, en etisk medvetenhet och enetisk ansats riskerar vi att få en hård kapitalism med storasociala och ekologiska problem som följd.Det är viktigt att ett etiskt förhållningssätt främjas hosmarknadsekonomins aktörer. Brist på god företags- ochaffärsetik undergräver marknadsekonomin.Företagens tilltagande intresse för etik är bra. Men ettenskilt företag kan inte utforma sin egen etik med den egnaverksamheten som enda utgångspunkt. Samhälletsallmängiltiga etik, grunden för samhällsbygget, måste varautgångspunkten. Från kristdemokratiskt håll hävdar vi attdenna etiska grund hämtar sin inspiration från den kristnaetiken. Därefter kan arbetet med att utforma enföretagsspecifik etik börja. Det gäller att tyda vilka kravsamhällsetiken ställer på företagets hela verksamhet.Mot denna bakgrund utgör det en allvarlig brist att detstörsta antalet av nuvarande och blivande beslutsfattareinom näringslivet inte fått eller får utbildning i etik ochmiljöekonomi. Gruppen blivande beslutsfattare borde varaett högprioriterat mål för att förstärka etik och ettlångsiktigt ansvarigt synsätt inom marknadsekonomin.Utbildning i etik och miljöekonomi krävs också för attkunna införa etik- och miljöredovisning vid sidan av klassiskekonomisk redovisning i företagen. Detsamma gällermöjligheten att inrätta etiska råd inom företag bl a förutarbetande av etisk policy. Och egentligen borde det varalika självklart för ett företag att formulera etiska riktlinjersom att utforma den egna affärsidén. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning i etik ochmiljöekonomi inom ekonom- och teknikerutbildningarna.
mot · GG02Ub621 · 1993-01-26 00:00:00 — Högskoleprovet ger dem som har otillräckliga betyg föratt på dessa bli antagna till högskolestudier en andra chanstill högre utbildning.Dessvärre innebär högskoleprovets uppläggning enbegränsning för vissa kategorier. Synskadade, som ärhänvisade till punktskrift, kan t.ex. inte deltaga.Handikappade med vissa rörelsehinder möter ocksåförsvårande omständigheter att kunna fullfölja provet ochdå genom tidsbegränsningen.Man har visserligen tänkt på dessa kategorier genom denindividuella prövning som erbjuds, men mångahandikappade har sedan provet introducerades anmärkt påatt förutsättningarna trots detta inte blivit neutrala.Högskoleprovet bör göras tillgängligt för alla. Försynskadade skulle då t.ex. texter och diagram överföras tillpunktskrift.Om högskoleprovet utvecklas på så sätt, och desynskadade kunnat tillgodogöra sig en likvärdig utbildningsom icke-handikappade, skulle de också få likvärdig chanspå arbetsmarknaden i det fortsatta yrkeslivet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna för synskadade attgenomgå högskoleprov.
mot · GG02Ub623 · 1993-01-26 00:00:00 — Tandhälsan förbättras inom alla åldersgrupper. Därmedändrar tandvårdsbehovet karaktär såväl vad gällerinriktning som omfattning.Behovet av reparativa och protetiska åtgärder minskaroch behovet av hälsokontroller och förebyggande åtgärderökar. Inte minst blir detta påtagligt då degenerationer som fått en bättre start genom denorganiserade barn- och ungdomstandvården successivtutgör en allt större del av befolkningen.För de tekniskt komplicerade reparativa och protetiskatandvårdsåtgärderna krävs tandläkarutbildning medanhälsokontroller och förebyggande åtgärder till den störstadelen kan utföras av tandhygienister och tandsköterskor.De utökade möjligheterna till delegering inomtandvården, som införts, bidrar också till attvårdåtgärder i större utsträckning kan utföras avandra än tandläkare.En översyn av tandvårdsförsäkringen pågår. Ett avsyftena med denna är att ge vårdgivarna incitament attuppnå och bevara tandhälsa hos patienterna. Dennuvarande utformningen av tandvårdsförsäkringen gör deti stället mer lönsamt att åtgärda uppkomna skador än attförhindra dessa. En ny tandvårdsförsäkring kan såledesockså komma att bidra till att minska behovet av reparativaoch protetiska åtgärder och därmed av behovet avtandläkare.Landstingsförbundet och äreniga om att behovet av tandläkare i kan tillgodosesmed det antal utbildningsplatser, som fanns till och /92. beslöt emellertidregeringen att öka tandläkarutbildningen med 30 /93 som ett led i de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Någon diskussion eller analys av behovet avökat antal tandläkare fördes inte.Nackdelarna med för många tandläkare i landet äruppenbara. Arbetslöshet leder till att antalet sökande tilltandläkarutbildningen minskar liksom kvaliteten på dessasökande. Av detta finns erfarenheter sedan.Tandläkarnas benägenhet att delegera arbetsuppgifter tillandra personalgrupper med kortare utbildning minskarockså och därmed möjligheterna att minska kostnadernaför tandvården.Till detta kommer att tandläkarutbildningen ärförhållandevis kostsam för staten och för den enskilde.Tandläkarutbildningen är dessutom till sin natur såspecialinriktad, att den knappast är användbar för någotannat yrke än tandläkarens.Den nuvarande dimensioneringen avtandläkarutbildningen är för hög och bör minskas till vadsom gällde före /93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskad intagning tilltandläkarutbildning.
mot · GG02Ub624 · 1993-01-26 00:00:00 — Som en följd av norrländsk processindustris behov harhögskolan i beslutat förstärka sin utbildning ochforskning för processindustrin. startar nu encivilingenjörsutbildning. Genom omprioritering har treprofessurer tillkommit (processteknik,kemisk reaktionsteknik och processanalys).För länets del är det helt klart mycket positivt att enkemiinriktad linje äntligen kommer till stånd vid högskolani Luleå.Det är dock viktigt att antalet professurer är av en sådanomfattning att det säkerställer utbildning och forskning påhög nivå.Behovet av processanalytisk kompetens är stort förprocessindustrin i Norrbotten.Den av utredning föreslagnaprofessuren i processanalys kan med fördel läggas tillhögskolan i . Närliggande kompetens som datateknik,reglerteknik, strömningslära, kvalitetsteknik etc. finnsredan i Luleå.Fortsatt uppbyggnad av ett kompetensnätverk för densvenska skogsindustrin mellan , högskolor och företagdär både skogsindustri i och högskolan i ingå är nödvändig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser tillHögskolan i för professurer i processteknik, kemiskreaktionsteknik och processanalys.
mot · GG02Ub625 · 1993-01-26 00:00:00 — Den diskussion, som förts omgrundutbildningens villkor inom högskolan, speglar englädjande förskjutning från organisatoriska/administrativafrågor till ett ökat intresse för innehållsmässig kvalitet.Då pedagogiska problem inom universitet och högskolordiskuteras generellt är det dock lätt att förbise attvårdhögskolorna, med sin pedagogiskt utbildade lärarkår,kan sägas ha gått före i den pedagogiska utvecklingen inomhögskolevärlden.Som exempel kan nämnas att PBI (problembaseradinlärning) har utvecklats inom vårdutbildningarnas ram.Metoden har ägnats speciell uppmärksamhet avhögskoleutredningen. Det är angeläget att inte ''generellaöverväganden om pedagogisk utbildning förhögskolelärare'' kommer att innebära en framtidanedtrappning för vårdhögskolelärarnas del.Vårdhögskoleläraren behöver pedagogisk/didaktiskkompetens, inte enbart för sin egen framtidalärarprofession; en viktig del i är att i sin turge de studerande kunskaper och färdigheter att tänkapedagogiskt. Det gäller bl.a. kompetens att arbetaprofylaktiskt med informationsoch utbildningsinsatser.Detta, att utbilda i att utbilda, kräver avsevärt mer i frågaom pedagogisk skolning än att enbart utbilda i det egnaämnet.En vårdutbildning, som motsvarar rimliga kvalitetskrav,bör bygga på en adekvat grundläggande högskoleutbildningom minst 120 poäng. Den bör därutöver omfattakaraktärsämnesfördjupning motsvarande magister-,licentiat- eller doktorsexamensnivå; ett minimikrav börvara 40 poäng över den grundläggandehögskoleutbildningen. Till denna ämnesfördjupning skallkopplas vårdpedagogik om 40 poäng, varav 20 poäng utgörsav pedagogik utifrån teoretiska perspektiv, och 20 poängomfattar praktisk vårdpedagogik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet ivårdlärarutbildningen.
mot · GG02Ub626 · 1993-01-26 00:00:00 — Linjen sjukgymnastik vid i Vi har i en stor brist på utbildade sjukgymnaster.Utbildningens dimensionering är jämfört medrekryteringsbehovet för liten. Den bristsituation som råderpå sjukgymnaster påverkar självfallet möjligheten till engod och snabb rehabilitering av patienter. Godasjukgymnaster sparar pengar för såväl samhället somenskilda genom rehabiliterande insatser, som innebärminskat personligt lidande, tidigare återgång till arbetet,mindre beroende av samhällets vård, hemtjänst m.m.Dessutom minskar utbildade sjukgymnaster behovet avläkarinsatser. Kostnaden för en utökning av antaletutbildningsplatser måste vägas mot minskade kostnader isjukförsäkringssystemet.Rehabiliteringslinjen finns inrättad vid Hälsohögskolani (HHJ) med som huvudman. F.n.anordnas enbart inriktning Arbetsterapi med 64nybörjarplatser. har i sin anslagsframställningföreslagit en utökning med 40 nybörjarplatser på linjen,inriktning Sjukgymnastik, /94. UHÄ hartidigare föreslagit regeringen att i inrätta 40nybörjarplatser med inriktning Sjukgymnastik.I den långsiktiga planeringen för dimensionering avutbildning för sjukgymnaster har funnits medsom lokaliseringsort sedan början av 1980-talet.Förutsättningarna för att lokalisera inriktningenSjukgymnastik till är goda.Landstinget utannonserade utbildningen ht 92, underförutsättning av beslut. Drygt 1 500 sökande,varav 227 förstahandssökande, fanns till 20 platser iJönköping.Landstinget prioriterar förslaget omsjukgymnastutbildning högst bland sina förslag. Vi anser ilikhet med att sjukgymnastutbildning skallinrättas vid i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid iJönköping inrätta rehabiliteringslinjens inriktningsjukgymnastik.