mot · GH02Fi11 · 1993-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:25 Inriktningen av den ekonomiska politiken och händelse av större vikt InledningMotionen väcks dels med anledning av rubriceradeproposition och dels med anledning av en händelse av störrevikt dvs. den förvärrade situation som råder i svenskekonomi jämfört med vad som rådde dåriksdagen fattade beslut om den ekonomiska politiken /94.PropositionenI propositionen redovisar regeringen riktlinjer för denekonomiska politiken och särskilt de delar avsaneringsprogrammet för de offentliga finanserna därförslag kommer att föreläggas /94 årsriksmöte. Regeringen redovisar också en bedömning av densvenska ekonomin . Vidare läggsfram förslag till indexering av vissa punktskatter.Propositionen går ut på att skall godkännariktlinjerna för den ekonomiska politiken (avsnitt 6) och attanta indexeringsregler i lagar om allmän energiskatt, ombensinskatt, om dieseloljeskatt och användning av vissaoljeprodukter, om koldioxidskatt, om tobaksskatt ochdryckesskatt.Våra förslag i sammanfattningVi föreslår att avslår regeringens förslag tillriktlinjer för den ekonomiska politiken och i stället antarvårt förslag. Vi kan inte acceptera den föreslagnautformningen av indexeringen av punktskatter och yrkardärför att även den delen av propositionen avslås. Vidareframför vi särskilda förslag i fråga om sänkning avtjänstemoms och byggmoms, en egnahems-ROT,direktavskrivningar, sänkning av bensinskatten ochåtgärder mot den svarta sektorn. I motionen återkommer viockså till vissa förslag som vi tidigare lagt.Vår syn på inriktningen av den ekonomiska politikenRegeringens prognos och verklighetsanknytningTrots optimistiska antaganden om räntenivåer på 5,5 à6 % år 97/98, vid årlig tillväxt och vid 5,3 %arbetslöshet, skymtar ingen balans i den svenska statensaffärer.Budgetunderskottet antas -- med ovan nämndaförutsättningar -- bli något mindre än , men ligger kvarpå 70 miljarder. Bördan som barn ochbarnbarn skall tvingas stå för blir allt tyngre.Det ytterst allvarliga är, att regeringen fortfarande inteanser sig behöva skära i utgifter som står den själv nära. Vihar använt uttrycket heliga kor. Organisationsstöd,partistöd, presstöd i kombination med en biståndspolitiksom är lika generös som verkningslös, onödig byråkrati,hemspråksundervisning etc. etc. Det är en självklarhet attregeringen måste föregå med gott exempel och kraftigtskära även i dessa utgifter.Istället höjer man avgifter och vägrar att kalla detta förskattehöjning! Punktskatterna skall indexregleras dvs.höjas med automatik år . En mycket elegant metodom man inte vill hålla skattetrycket under kontroll.Egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringen innebär också enregelrätt skattehöjning. Till råga på allt enmarginalskattehöjning.Summa summarum är skattetrycket på väg tillbaka tillvärldsrekordnivåerna som en gång utlöste den svenskakrisen.Den svenska statsskulden har med svindlande hastighetpasserat 1.000-miljardersmärket, som regeringentill synes utan större rörelse noterar att budgetunderskottetför 1993/94 blir ännu större än katastrofåret 93/94!Sveriges grundläggande problem lämnas olösta. Svenskapolitiker fortsätter att ge väljarna löften som de inte kanhålla. har nämligen problem av en storleksordningsom skådats. Den skuld som byggts upp harsådana astronomiska proportioner, att den endast kanbetalas av kommande släktled, barn, barnbarn ochbarnbarnsbarn. Detta är givetvis oansvarigt.Den galopperande statsskulden är ett problem somhittills inte behandlats med vederbörligt allvar. Trotsvärldens högsta skatter kan svenska folket inom ett par årbefinna sig i ett läge där över hälften av statsskatten går åttill att täcka räntekostnader. Enorma skatter, för vilka maninte får någonting. Överbudspolitikens slutfacit!Regeringens medicin tycks vara att blunda och köra frammot valet och hoppas att de svenskar som arbetar inäringslivet skall greja biffen. Därvid bör observeras, attden tillfälliga högkonjunktur som svenskt näringsliv nuupplever tillkom trots -- inte tack vare -- regeringens politik.Om Bildt och ''försvar av kronan -- till varje pris --politik'' hade lyckats, skulle det varit en ren katastrof förnäringslivet.Nu havererade politiken och det kostade svenskaskattebetalare , gjorde några10.000-tals människor arbetslösa och satte ytterligare något1.000-tal företag i onödiga konkurser. Det är den politikensarkitekter som med lätt hand skissar vidare på Sverigesframtid.Regeringens rollRegeringen har den verkställande makten. Inom deramar som godkänner, skall regeringen ledalandet ur krisen. * Regeringen måste givetvis föregå med gott exempel --men gör det inte! * Regeringen måste naturligtvis kritiskt granska allautgiftsposter -- men gör det inte! * Regeringen borde agera med klara och konsekventaåtgärder, men gräver istället ner sig bakom halvmesyrer ochorimliga förslag. * Hela det politiska etablissemanget måste i dettautomordentligt kritiska läge givetvis ompröva idéer,attityder och lagar för att hitta en utväg -- men gör det inte!Fakta om * Arbetslösheten stiger och är högre än någonsin imodern tid. * Ungdomsarbetslösheten är skrämmande. Den liggermer än dubbelt så högt som den genomsnittligaarbetslösheten. Flera årskullar går utan riktiga jobb. * Näringslivet som bokstavligen bär resten av påsina axlar, har förlorat 200.000jobb! * Räntorna i har börjat sjunka eftersomregeringens politik misslyckades. Räntorna är dock på tokför höga för att få fart på hjulen. * Banksystemet räddades av skattebetalarna, menbankerna visar varken ödmjukhet eller tacksamhet, utanfortsätter med skrämmande räntemarginaler och hållerdärigenom landet kvar i en helt sanslös högräntepolitik.ArbetsmarknadenSå här ser sysselsättningen (antal personer) ut :-- Jord- och skogsbruk134.000-- Industri777.000-- Byggnadsverksamhet235.000-- Privata tjänstesektorn1.482.000-- verksamhet1.126.000-- Statlig verksamhet198.000Totalt sysselsatt arbetskraft3.960.000Så här fördelar sig arbete och arbetslöshet i olikaåldersgrupper:ÅlderAntalArbetslösaArbetande18114.00014,% (inkl.arb.markn.insatser)19113.00014,% (inkl.arb.markn.insatser)20-24581.00017,1%55 %25-341.126.00011,3 %78 %35-441.204.0005,9 %80 %45-541.167.0004,2 %82 %55-59420.0003,9 %62 %60-64415.0002,8 %21 %Intressanta tabeller. Ytterst oroandeungdomsarbetslöshet!UngdomenSverige befinner sig i en återvändsgränd. Det är detsvenska etablissemanget, den svenska modellen, som självkörts in i återvändsgränden. måste vi ur den!De största och mest långsiktiga problemen kansammanfattas under rubriken ungdomspolitik. När 100-tusentals ungdomar står utan riktiga jobb, när det inte lönarsig att arbeta (om man eventuellt skulle hitta ett jobb), närdet inte lönar sig att studera, när det inte finns en klartmotiverad politik, då skapar vi problem som förstör förgenerationer framåt. * Politiker, arbetsgivare, och fackföreningar måstehjälpas åt att snabbt införa lärlingssystem. Länder med lågungdomsarbetslöshet har lärlingssystem, ungdomslöner ochen arbetsmarknadspolitik som syftar till att ge ungdomarmeningsfull sysselsättning. Konstgjord andning av typenALU- och AMU-utbildning leder till planekonomi,detaljreglering och snedvriden konkurrens. Om ungdomardäremot får direkt utbildning i företagen, lär de sigbokstavligen för livet. * Givetvis måste tiden för provanställning förlängas.Minst 18 månader. Annars ger det inte avsedd effekt. * Utbildning -- kvalificerad utbildning -- är nödvändig,om skall klara sig i konkurrensen. Dessutom ärutbildning motiverande för ungdomarna.Ny Demokrati föreslår följande åtgärder:* Lärlingssystem införs i samverkan med politiker/arbetsmarknadsparter. * Provanställningstiden förlängs . * Att allmän värnplikt, innefattande militärtjänst-,biståndsoch katastrofbrigader utreds, enligt tidigare Nyd-förslag. * Arbetsrätten och LAS liberaliseras väsentligt och görsom så att små och medelstora företag kan växa och frodas.LAS skall överhuvudtaget inte gälla för företag med färreän 25 anställda. Turordning måste till varaföretagets sak att avgöra. * Höjda exportkreditgarantier till kan minskaarbetslösheten i , inte minst inom byggsektorn. Därborta finns en byggmarknad. Vi har kunnande, folk ochutrustning. * GAS avstyrker vi, eftersom det endast skulle minskakostnaderna för företag som ändå är framgångsrika ochdärigenom kan nyanställa.Dessa insatser på arbetsmarknaden stärks genomkraftiga skattesänkningar enligt nedan.Alla åtgärder har en sak gemensamt: Jobben -- devälståndsskapande jobben -- ges högsta prioritet.Tjänstemomsen måste sänkasDet mest förödande med vad som kallades århundradetsskattereform, var att man plötsligt beskattade tjänster med25 % istället för . Tjänster är nästan bara arbete.Tjänstemomsen är alltså ännu en löneskatt. Som väntatökade den svarta sektorn drastiskt, somprivatiseringen av den offentliga sektorn i praktikenomöjliggjordes. Momsbelagda privata företag skullekonkurrera med landstingens och kommunernas i praktikenmomsbefriade verksamheter...I det konjunkturella och strukturella läge som Sverigebefinner sig i måste man både gasa och bromsa. Detta harNy Demokrati länge understrukit. Bromsningen skergenom minskningar av offentliga utgifter och sänkningar isocialförsäkringssystemen. Mycket har redan beslutats.Annat föreslås nu av Ny Demokrati.Men hur gasar man?Om vi utgår ifrån att det är arbetslösheten som ärSveriges största problem, så gasar man givetvis på det sättsom ger mest jobb. Meningsfulla, riktiga jobb.Om tjänstemomsen sänktes från och därmedhamnade på samma etablerade nivå som den s kturistmomsen, skulle de dynamiska effekterna sannolikt blimycket stora.Dvs. det skulle bli många nya jobb som engradvis övergång från svarta till vita jobb skulle påbörjas.En arbetlös kostar samhället per årjämfört med en som arbetar. 100.000 jobb skulle alltsåstärka statens finanser med 20 miljarder . Även omeffekten skulle dröja innan den helt slår igenom,är åtgärden säkerligen självfinanierande. Ändå har Nydfinansieringsförslag!Andra sätt att gasa är som bekant att sänka den allmännamomsen, sänka matmomsen, inkomstskatten ellerarbetsgivaravgifterna. Givetvis anser Nyd, som tidigareframförts, att dessa skattesänkningar bör göras, när detfinns ekonomiskt utrymme för det.För Ny Demokrati framstår dock en kraftig sänkning avtjänstemomsen som intressantare och mera logisk i dagensSverige. Dessutom skulle det stärka den svenskatjänstesektorn inför ett eventuellt inträde i EG. I anslutninghärtill bör också byggmomsen sänkas.Fri konkurrensFri konkurrens betyder lägre priser, högre kvalitet ochbättre service för människorna. Alltså är den friakonkurrensen angelägen för hela det svenska folket. Statoch kommun är för övrigt inte till för att producera. Statensroll är att vara myndighet och myndighetsutövning skerutan konkurrens.Ett land som , med stora strukturellaekonomiska problem, måste givetvis sänka kostnaderna därdet går. Fri konkurrens är ett beprövat medel. Fråga detframgångsrika svenska näringslivet!Därför måste denoffentliga sektorn privatiseras i snabbast möjliga takt.Vidare måste plan- och bygglagens efterlevnadkontrolleras. Annars fastnar man lätt i de gamla hjulspåren!Krigsförklaring mot den svarta marknaden, eko-brottenoch bidragsfusketDet finns sällan statistik på det som är förbjudet, men ivida kretsar börjar man inse att den svarta sektorn brett utsig i och att enorma belopp genom kriminellahandlingar undandrages beskattning. 100 miljarder per årtycks snarare vara i underkant än i överkant.Skälen till den snabbt ökande svarta marknaden ärmånga:Skattetrycket i allmänhet. Den höga momsen ochde höga arbetsgivaravgifterna i synnerhet.Tjänstemomsen som tycks göra hela branscher svartagenom att de laglydiga inte har en chans att konkurrera medden som bryter lagen.Illegal arbetskraft.Organiseradbrottslighet och liknande företeelser.Men det handlar också om moral och värderingar. Attjobba svart betraktas i breda kretsar som en rättighet, jat.o.m. nödvändighet och det lär inte finnas många i vårtland som inte fallit för frestelsen att köpa svarta tjänster!Finns det någon i ! ?I grunden finns inställningen att ''det är OK att lurastaten''.Politikerna har sin del i skulden för denna utveckling.Under lång tid har politikerna nämligen uppträtt som omfolket sorterade under dem, när politikerna i själva verketär valda och avlönade av folket. Politikerna har agerat somom deras privilegium är att beskatta och detaljstyra folket.Denna magnifika och nedlåtande attityd hos överheten hargivetvis retat skattebetalarna som tyckt sig vara i sin fullarätt att lura staten.Politikernas verkliga uppgift är att hushålla med andraspengar.Nu måste folk inse att det inte är staten som de lurar.Om de inte själva gör sitt jobb och betalar sin skatt få andraindivider göra det åt dem.Om man fuskar med sjukskrivning, tar A-kassa ochjobbar svart, så stjäl man från grannar och jobbarkompisar.Detta måste politikerna våga tala om, men i stället smygsdet och tassas det runt den heta gröten. Bedrägeriet ärutbrett och alla har ju rösträtt...Det har varit inne att vara smart. Det måste bli inne attvara ärlig.Den svarta sektorn består av många delar och har mångaförklaringar, men i ett civiliserat samhälle måste denbekämpas, i lagens, demokratins och moralens namn.Vi kan inte ha en stor och dyr samhällsapparat, ettbudgetunderskott på 217 miljarder och en svart sektor påöver 100 miljarder.Därför måste vi förklara krig mot den svarta sektorn.Stridsmedlen blir många och skiftande. Allt från exempletsmakt, skatter, avdragsmöjligheter, information, pedagogikoch annan mjukvara till den polisiära kontrollens hårdvara.En fråga för alla partierNy Demokrati tycker att alla partier snabbt borde kunnaenas i denna fråga liksom om de resurser som behövs för attnå effekt. vore en billig grundplåt förden polisiära delen och varför inte lika mycket åt deninformativa mjukvaran? Intäkterna borde snabbt växa tillnågra 10-tals miljarder ! Jämför det gärna med andrabudgetposter, som ältas och förhandlas...Världens generösaste familjepolitikVid internationella jämförelser framstår Sverigesfamiljepolitik som ytterst generös. Cyniska röstmaximerarekopplar säkerligen detta faktum till att det finns ett parmiljoner röster att hämta hos dem som gynnas avfamiljepolitiken...Ny Demokrati har i en tidigare motion skisserat en heltny familjepolitik som är lättbegripligare och rättvisare ändagens och som dessutom skulle spara över 20 miljarderkronor . Ny Demokrati vänder sig givetviskategoriskt emot varje förslag att ytterligare fördyra ochkomplicera det lappverk som familjepolitiken utgör. Visäger nej till ökade bidrag, till tvångsstyrd pappaledighetoch annan klåfingrig planekonomi.Ny Demokrati går också emot av regeringen aviseradvårdnadsersättning så vida denna inte mer än välkompenseras av besparingar inom familjepolitiken,exempelvis sänkt ersättningsnivå i föräldraförsäkringen.Indexering och automatiska fördyringarIndexering av vissa punktskatterRegeringen har lagt fram lagförslag till indexering avvissa punktskatter. Det gäller den allmänna energiskatten,bensinskatten, dieseloljeskatten, koldioxidskatten,tobaksskatten och dryckesskatten.Motivet för förslaget är enligt regeringen attpunktskatterna i många fall tas ut med ett visst belopp perstyck och att skatteuttaget därmed sjunker i reala termeröver tiden vid en stigande prisnivå. Förslaget går ut på attinföra realvärdesäkring åren 1994--1998 av de punktskatterdär en sådan nu bedömts vara möjlig.Den föreslagna lösningen kan ifrågasättasDet är särskilt viktigt att de skatter och avgifter som ärkonkurrenshämmande beaktas i förhållande till EG/EU.Det gäller t.ex. punktskatter. Den rimliga nivån påpunktskatterna kan på goda grunder ifrågasättas. På längresikt handlar det mera om att skatterna sänks än höjs främstför att harmoniera med EG-länderna.Ett exempel på oönskade effekter för av skattersom inte är EG-anpassade är att företagen väljer attexpandera eller flytta delar av sin verksamhet till ett annatland. Detta kan hända om svenska företag får ökadekostnader på grund av t.ex. miljöskatter. Följden kan då bliminskade arbetstillfällen i , trots att miljön ejförbättras, eftersom de flesta miljöföroreningar ärgränsöverskridande. Detta är särskilt olyckligt i en situationnär just arbetslösheten är ett stort problem. Både punkt-och miljöskatter måste därför EG-anpassas. Svenskaföretags konkurrensförmåga vad gäller skatter och avgifterär en viktigare faktor i ett allt öppnare Europa.En genomgång av skattelagstiftningen visar vidare attindexeringar av det slag som regeringen nu föreslår hittillsinte har förekommit i fråga om skatteuttag.Enligt regeringsformen beslutar om skatt tillstaten och bestämmer hur statens medel skall användas (1kap 3 § RF). Med hänsyn till utformningen avbestämmelsen är det tveksamt om äger rätt att istället för att besluta om skatt -- paragrafens ordalydelse --besluta om beräkningsgrunderna för en viss skatt. Genomatt använda en sådan metod uppstår också svårigheter förmedborgarna att förutse storleken av en viss skatt.Rättssäkerheten kan komma i fara.Regeringen förelår nu indexeringsregler för allmänenergiskatt, bensinskatt, dieseloljeskatt, koldioxidskatt,tobaksskatt och dryckesskatt. Detta är ett sätt att höjaskatten utan att få obehaglig uppmärksamhet.Resonemanget tycks vara att eftersom utgifterna till såstor del är indexerade eller på annat sätt höjs medautomatik, vore det skönt att göra detsamma medintäkterna. Vägen tillbaka till världens absolut högstaskattetryck skulle därmed vara asfalterad. är det bara14,av statens utgifter som beslutas genom separatariksdagsbeslut. Resten sker genom automatik i en ellerannan form (procenttalet gäller 1991/92).Ny Demokrati föreslår att transfereringssystemen -- tillstörsta delen socialförsäkringar -- samordnas och får sammagolv (miniersättning) och tak (maxersättning), samtdäremellan en procentsats som, liksom golvet och taket,fastställs en gång . Vi har i en särskild motion tagit uppfrågan om ändring av beräkningsgrunden för basbeloppet.På detta sätt kan snabbt rätta munnen eftermatsäcken.I en förlängning då staten endast skattefinansierargolvet, dvs. grundtryggheten, blir ersättningsprocenten ochtaket en fråga för individen och arbetsmarknadens parter.Allt detta kräver givetvis omsorgsfulla utredningar. NyDemokrati är dock övertygad om att detta är den vägSverige måste gå. Det vore därför ödesdigert att införaindexering även av inkomster som ovannämna punktskatteristället för att ta bort indexering av utgifterna.Punktskatter skall därför behandlas precissom . Regeringen föreslår därvid uppenbarligen enväsentlig skattehöjning.Ny Demokrati har till yttermera visso förslag tillskattesänkningar.Den bensinskatt som socialdemokraterna ochregeringspartierna gemensamt beslöt var illa nog och gavmycket liten utdelning för staten, men däremot stort besväroch höjda kostnader för dem som måste använda bil. Attytterligare höja denna skatt genom indexreglering, när mankänner den negativa dynamiska effekten, vore att göra ontvärre.Ny Demokrati föreslår istället att den tidigarebensinskattehöjningen tas tillbaka, dvs. att skatten sänksmed ca /liter. För statskassan betyder detta -- attdöma av utfallet efter 7 månaders höjd bensinskatt -- enbudgetförsvagning på ca 2 miljarder per år.Det finns många i vårt land som letar efter nya sätt attbeskatta folket. En vacker dag kommer de givetvis attupptäcka att vi hade kaffeskatt iSverige. Med ett resonemang liknande tobaks- ochdryckesskatten, skulle vi snart kunna få upp kaffepriset tilldet femdubbla. En sådan utomordentligt impopulär skattskulle dock vara mera rättvis än bensinskatten. Just därförlär den väl aldrig aktualiseras.Vilken väg är bäst för ?Det finns tre förslag:Socialdemokraternas, som är att snabbt återgå till denordning och det skattetryck som skapade århundradets krisi Sverige.Regeringens, som är en något långsammare vägtillbaka till högskattesamhället. En annan likhet med (s) ärpolitikerstyrningen av privatlivet och värnandet om denspeciella politiska sektorn.Ny Demokratis, som ära) att bromsa genom att skära i alla offentliga utgifter, utomde som garanterar medborgarna till liv, hälsa och egendom,b) att gasa genom att sänka skatterna och sänka välfärdenspris genom fri konkurrens och privatiseringar.De viktigaste frågornaVilket förslag skapar snabbast balans i ekonomin?Viket förslag är bäst ur ungdomens synpunkt? (Och denännu inte födda generationens synpunkt...? )Vilketförslag ger flest jobb?Vilket förslag ger lägst ränta?Vilket förslag har störst chans att få fart på hjulen i ?Ny Demokratis svarNy Demokrati vill sänka statens (skattebetalarnas)utgifter genom kraftiga nedskärningar i organisationsstöd,partistöd, presstöd, u-hjälp, flyktingpolitik och byråkratioch skära ned ersättningsnivåerna och maxbeloppen iföräldraförsäkringen till samma procenttal ()respektive maxbelopp (5,5 basbelopp) som iarbetslöshetsersättningenbehovspröva barnbidragenta bort flerbarnstilläggeninte subventionerahemspråksundervisningenDetta skulle ge utrymme för att:sänka bensinskattenhalvera tjänste- ochbyggmomsen och skapa en fri och konkurrenskraftigtjänstesektor med många nya jobbge varjebostadsinnehavare rätt att göra avdrag med /år ideklarationerna för varierade reparationer (s.k. egnahems-ROT)låta företagarna göra direktavskrivningar så attinvesteringarna snabbt kommer igång. (Industriförbundeträknar med att enbart de industriella investeringarna måsteligga på minst 70 miljarder för att skallkomma ur krisen. )öka exportkreditgarantierna tillÖsteuropa så att svenska företag kan genomförainvesteringar även där. Garantierna skall specialdesignasför små och medelstora företag.förklara krig mot svartamarknaden, eko-brott och fusk!Dessa åtgärder föreslår Ny Demokrati. Dessutom finns enorma dynamiskaeffekter genom att hjulen börjar rulla i det svenskasamhällsmaskineriet så att kan rulla ut ur kriszonen.Regeringens svarÄr det rätt att följa regeringens enda väg? Regeringengör inget av det ovannämnda!Jo, tillsammans med (s) införde de en egnahems-ROTsom var så orealistisk att den inte hade någon effekt alls.Kalkylen blev helt enkelt lönsammare för svartjobbarna!I övrigt laborerar regeringen med automatiskt höjdaskatter, skatter som kallas avgifter respektive egenavgifter,som folk får betala ovanpå det de redan erlagt skatt församma ändamål... Regeringen orkar inte sänka skatter ochsatsa på nya jobb. Likt gångna tiders (s)-regeringarhemfaller man istället åt detaljregleringar av människorsprivatliv.Kalkyler över Nyds skattesänkningar* Bensinskatten gav netto 1,2 miljarder , dvsdrygt 2 miljarder . Att ta bort den ger alltså2 Mrd/år* Tjänstemomsen är 17,3 miljarder. En sänkning från 25 till12 % kostar, exklusive positiva, dynamiska effekter8,5 Mrd/år* Byggmomsen beräknas ha fallit ned till 8miljarder. En sänkning till kostar alltså4 Mrd/år* egnahems-ROT, dvs. deklarationsavdragför verifierad reparation, kostar netto , dvs. 2.500kronor per full reparation -- för låginkomsttagare. K-skatt ställs mot arbetsgivaravgifter, löneskatter m m. Förhöginkomsttagare (marginalskatt) blir nettot 11.000kronor per full reparation. Vid 400.000 reparationer à50.000 kronor skapas ca 30.000 jobb. Effekten för stat ochkommun blir ett minus på0,5 Mrd* Direktavskrivningar senarelägger bolagsskatten mentidgarelägger investeringarna. Torde kosta statencirka5 Mrd/år* Exportkreditgarantier utökas med 10 miljarder vilketantas kosta , dvs.1,5 Mrd/årS U M M A21,5 Mrd/årBesparingar* Organisations-, press- och partistöd via stat och kommunär ca 15 miljarder . omedelbar nedskärning ger3,75 Mrd/år* Behovsprövade barnbidrag (successiv sänkning fråninkomster på 320 till 500 tkr ) ger3 Mrd/år* Slopade flerbarnstillägg ger1,25 Mrd/år* Slopade subventioner för hemspråksundervisning ger ca1 Mrd/år* Skärpt föräldraförsäkring ger1,5 Mrd/år* U-hjälp dras temporärt ner till av BNI vilket ger6,5 Mrd/år* Modernisering och rationalisering av flyktingpolitikenmåste rimligen ge minst 5 Mrd inom à . Antag år1 3 Mrd/årS U M M A20 Mrd/årEn särskild budgetförstärkning.