ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T3 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. Att internationella storflygplats skallanslutas till järnvägsnätet är en självklart angelägeninfrastrukturåtgärd. Såväl rena transportskäl som miljöskältalar för detta. Det borde därför ligga i allas intresse att utanandra sidomotiv så skyndsamt som möjligt förverkligaArlandabanan.Arlandabanan är så mycket mer än en enkelflygplatspendel som enbart skall forsla flygresenärer frånStockholms city till flygplatsen. En anknytning av Arlandatill det svenska stomjärnvägnätet är egentligen ensjälvklarhet. Resenärer från norra och Norrlandskall utan omvägen till kunna angöra flygplatsenmed tåg. är utöver en flygterminal en storarbetsplats -- cirka 14.000 människor eller dygnhar sin sysselsättning där. Därför måste trafikförsörjning avArlanda ingå i ett integrerat system för arbetspendling i helaMälardalen.Detta har trafikhuvudmännen i de fyra Mälardalslänenoch insett. har de i ettgemensamt utredningsbolag -- Tåg i --utrett just detta; ett integrerat regionaltågssystem inklusiveArlandabanan. I detta utredningsarbete har det klartframgått att det inte går -- i vart fall är det inte rationellt --att särskilja Arlandatrafiken från resten. Uppsalapendelntill är väl det mest tydliga exemplet på entrafikrelation som det vore dumt att inte leda via Arlanda.I visas dessutom att även tågen frånNyköping, och med fördel bör gådirekt till utan omstigningar på Stockholmscentral.Det är alltså klart belyst i TIM:s utredning att enintegrerad trafik är den mest lönsamma såvälföretagsekonomiskt som samhällsekonomiskt. En separatlösning som regeringen föreslår för suboptimerarutan tvekan den totala trafiklösningen för Mälardalen.Enligt vår mening är den rationella lösningen attBanverket, som för övrig järnvägstrafik, får uppdraget attfärdigställa banan och att regeringen upptar förhandlingarmed trafikhuvudmännen bakom för att hitta deneffektivaste trafikeringslösningen. Detta skulle ocksåinnebära den snabbaste lösningen. Regeringenssenfärdighet riskerar att allvarligt försena tillkomsten avsnabba tågförbindelser i . ochSvealandsbanan, som byggs för fullt, kan börja trafikerasmed högre hastighet och ny materiel successivt under andrahälften av . För att detta skall vara möjligt måstedock redan nu -- helst borde det redan vara gjort -- nyrullande materiel beställas. Innan besked kan erhållas omArlandabanan kan sådana beslut inte tas. Ansvaret fördenna försening faller tungt påKommunikationsdepartementet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:39,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt uppdrag bör ges till att färdigställaArlandabanan,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förhandlingar bör upptas med trafikhuvudmännen iMälardalen för att lösa trafikeringen av bl.a.Arlandabanan.
mot · GH02T4 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. I propositionen föreslås att ett särskilt, av staten helägtprojektbolag bildas. Vidare föreslås att projektbolaget förstatens del skall administrera de rättigheter ochskyldigheter som kan bli aktuella i projektet samt attprojektbolaget får ansvaret för att samordna hela projektetfrån till i förhållande till privataintressenter. I propositionen föreslås också att riksdagenskall godkänna principen att staten lämnar sådana garantiersom krävs för projektets genomförande.BakgrundDen socialdemokratiska regeringen gav i november 1989Banverket i uppdrag att utarbeta ett samlat förslag tillfinansiering av en järnvägsbana till . I deförutsättningar som angavs ingick att finansieringen skulleske vid sidan av statsbudgeten. konstaterade attdet inte var möjligt att på företagsekonomiska grunderfinansiera hela projektet.Mot bakgrund av utredning föreslog densocialdemokratiska regeringen i den näringspolitiskapropositionen att skulleutredas vidare av en särskild delegation, Delegationen förinfrastrukturutredningar.Delegationen tillkallade en särskild förhandlingsman föratt klarlägga storleken på statens bidrag till byggandet avArlandabanan samt förutsättningarna förArlandaprojektets genomförande både vad gäller byggandeoch trafikering av banan.Efter valet har beslutet om byggande avArlandabanan förhalats på grund av den nuvaranderegeringens ambition att till varje pris privatisera statligverksamhet.Vårt ställningstagandeDet förslag som regeringen nu presenterar innebär attden södra, och mest lönsamma, delen av Arlandabananskall byggas av privata företag medan byggandet av denolönsamma norra delen skall finansieras av staten viaBanverket. Vidare skall det privata företag som byggersödra delen få driva trafiken på hela samt tade inkomster som uppkommer genom att man låter andratrafikföretag bedriva genomfartstrafik på Arlandabananoch stanna för av- och påstigning vid station Arlanda.Vi socialdemokrater motsätter oss tanken att delar avstomnätet skall vara privatägda. Vår bestämda uppfattningär att hela skall vara en del avstomjärnvägsnätet, att skall bygga banan och attutbyggnaden skall finansieras via statsbudgeten.Det är angeläget att utgör en integreraddel i en samlad järnvägslösning för Mälardalsregionen.Regeringens förslag om en privatisering av Arlandabananförsvårar detta och risken är nu stor att stora delar avsamordningsfördelarna med den regionala trafiken iMälardalen går förlorade.Finansieringen av bör ske inom ramen förBanverkets anslag till nyinvesteringar i stomnätet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:39 omArlandabanan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande och finansiering avArlandabanan.
mot · GH02T5 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. behövs för att knyta ihopflygtrafiknätet med järnvägsnätet. Det skall vara lätt ochbekvämt för den enskilde resenären att ta sig till och frånflyget oavsett vilken järnvägsstation (ävenpendeltågsstation) han kommer ifrån. Syftet får alltså inteinskränka sig till att knyta ihop medArlanda flygplats. Fjärrtåg och pendeltåg från norr ochsöder måste kunna betjäna station så att ettsamhällsekonomiskt effektivt resmönster inte förhindras.Detta synsätt tycks regeringen numera glädjande nog haaccepterat, eftersom man i propositionen fastslår attbanorna norr och söder om flygplatsen bör bli färdigasamtidigt. Dessa nya spår bör självklart ingå i stomnätet.Det naturligaste sättet att åstadkomma dennaförbättrade infrastruktur vore att byggde bananoch byggde stationen. Problemet är då attskaffa finansiering för denna investering. Regeringenbedömer att det går att ordna privat finansiering för delensöder om flygplatsen om ett rimligt långsiktigt avtal träffasmed finansiärerna. Regeringen konstaterar att någrasärskilt utvecklade juridiska former för genomförandet avsådana projekt inte finns i Sverige.Det finns anledning till oro när man talar om avtalstiderpå avseende en så viktig del av vår infrastruktur. Detär en mycket komplicerad uppgift att konstruera ett avtal,som på ett rimligt sätt tillgodoser en privatfinansiärs berättigade intressen och statens intresse av attskapa förutsättningar för en samhällsekonomiskt effektivtrafik, där resenärerna betalar marginalkostnaden för sinresa.Sett i ett långsiktigt perspektiv, där man vill genomföraen reell avreglering av järnvägstrafiken och Banverketsvarar för spår, byggnader och trafikledning, skulle detkunna skapa problem om en liten del av stomnätet voreprivatägt. Det är angeläget att ett avtal medger en vissflexibilitet för framtidens beslutsfattare.Om regeringen anser att det finns en stor sannolikhet skall lyckas konstruera ett acceptabelt avtal utannämnvärd försening av projektet, bör naturligtvisinte motsätta sig att ett projektbolag bildas. Att skapa ettsådant bolag synes vara en mycket lämplig arbetsformunder förutsättning att de statliga verkens långsiktigaambitioner tillgodoses inom projektbolaget.Om det skulle visa sig att privat finansiering inte kanordnas på rimliga villkor, måste man vara beredd att påsedvanligt sätt finansiera denna lönsamma investering istatlig regi. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att Arlandaflygplats knyts ihop med järnvägensstomnät,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att ett avtal inteförhindrar skapandet av ett samhällsekonomiskt effektivtresmönster där resenärerna betalar marginalkostnaden försin resa.
mot · GH02T6 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. utgör ett tragiskt exempel på dennuvarande regeringens ideologiskt betingadeprivatiseringspolitik. Efter valet har beslutet ombyggandet av banan gång på gång förhalats på grund avregeringens ambition att till varje pris privatisera bygget ochden kommande trafiken.Arlandabanan var tänkt som en integrerad del i ettlångsiktigt infrasystem för hela den tätbefolkadeMälardalsregionen. Framför allt är det viktigt att förbättramiljön i den här delen av men det handlar också omatt öka framkomligheten och minska restiderna i helaregionen.Efter ett antal misslyckade försök att få fram privataintressenter till bygget av hela fattaderegeringen det drastiska beslutet att knoppaav den norra delen av banan och göra --Arlandatill en metkrokspendel med station som ensäckstation. Efter en förödande kritik ändrade regeringensig och i infrastrukturpropositionen aviserade man att manavsåg att sätta av pengar ur statsbudgeten till den norraböjen medan man fortfarande avsåg att privatisera densödra delen.I den föreliggande propositionen föreslås att ett av statenhelägt projektbolag bildas för att samordna hela projektetsamt att staten skall lämna de garantier som krävs för attprivata intressenter skall vilja genomföra projektet. Dettorde vara ganska självklart att både privata byggföretagoch privata tågentreprenörer kommer att kräva bådehängslen och livrem för att ge sig in i projektet, varför detär osannolikt att staten i slutfasen kommer undan med enmindre risk än om man själv varit finansiär via Banverket.Regeringens förslag om att privatisera trafiken påsträckan --kommer däremot attallvarligt försvåra den viktiga samordningen avjärnvägstrafiken i , vilket kommer att fålångsiktiga konsekvenser för miljömässigt acceptablatrafiklösningar i hela regionen.Med anledning av ovanstående anser vi attArlandabanan i sin helhet bör finansieras av staten viaBanverket inom ramen för dess anslag till nyinvesteringar istomnätet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:39 omArlandabanan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande och finansiering avArlandabanan.
mot · GH02T8 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:42 Köp av interregional persontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan och Utan att överlägga med regionala organ beslöt SJ attlägga ned nattågstrafiken mellan Gävleöver till och Malmö.Efter protester i form av skrivelser och uppvaktningarfrån bl a Järnvägsfrämjandet, Kommunförbundetslänsavdelning, riksdagsmän och kommuner ändrade SJemellertid sitt beslut, med berömvärd lyhördhet ochflexibilitet. Nattågstrafiken drivs vidare , menhotas åter av nedläggning i januari.SJ hävdar att alltför få reser med nattåget för attförbindelsen ska vara företagsekonomiskt motiverad. Viduppvaktningen lovade vi att verka för att statligupphandling skulle övervägas.Informationen om att nattåget fortfarande gick hadesvårt att snabbt nå ut. Den fanns inte med på rätt ställe itidtabellerna och kom inte in i datorn förrän efter en tid.Det dröjde ett tag innan resebyråer och biljettkontor kändetill nattåget. Anslutningstrafiken var också i många falldålig. Om alltför få åkt går det alltså inte att dra någraslutsatser för framtiden. Ifall SJ skulle satsa på en ordentligmarknadsföring, gärna i samarbete med regionala organ,borde nattåget kunna betala sina omkostnader.Förbindelsen är regionalpolitiskt angelägen. GDG,----, var en gång ett friståendebolag, innan det övertogs av SJ. Kanske vore en lösning attöverlåta den gamla GDG-sträckan för både gods ochpersontrafik till något av de privata tågbolag som nustimulerar tågintresset hos de tidigare monopolföretagen,SJ och Länstrafikbolagen.Självfallet måste det också i fortsättningen gå att nåvästkusten från och utan att åka viaStockholm! För studenter och forskare vid högskolorna ochforskningsråd är det angeläget att kunna tillbringa en heldag och kväll i vår region och använda natten till resan.Flera företag anlitar också nattåget för sin personal. Urmiljösynpunkt är alternativen flyg och bil underlägsna.Det är också väsentligt att behålla även andra klasssovvagnar, som enligt uppgift ofta varit fullbokade. Deutmärkta förstaklassvagnarna med dusch är dyrare än flygetoch är ännu inget alternativ för normalinkomsttagare.Andraklassvagnarna innehåller asbest och har bara dispenstill . Självfallet bör de successivt bytas ut motmodernare vagnar, men asbesten utgör ingen fara förresenärerna, så länge den är inkapslad. Dispensen bordekunna förlängas.Förhandlingar om köp av nattågstrafik mellan Gävleöver till och bör upptas med SJ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om köp av nattågstrafik mellanGävle över till och .
mot · GH02T9 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:42 Köp av interregional persontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan och NorrlandsflygetI en skrivelse från har man pekat på den negativautvecklingen på flera av sträckorna för Norrlandsflygetunder 1993. Flygtrafiken på sträckorna har legathelt nere, dålig turtäthet, orimliga kostnader och dåligstandard på flygplanen.Goda förbindelser med är ettmåste för Norrlandslänen. För svårt sjukaregionvårdspatienter är flyget det enda acceptablakommunikationsalternativet, och därför måste flygetfungera året om med tanke på dessa patienter. För atteliminera bristerna måste kravet vara att flygförbindelsernapå sträckorna mellan och , ,, samt fungerar året runt. De avbrotti trafiken som gällt kaninte accepteras. Regionvårdspatienterna måste ha enfungerande flygförbindelse även , och iriksdagsbeslutet görs inget undantag för sommartrafiken.Kravet måste vara minst tre dubbelturer per dag medacceptabel tidtabell. Detta anses som ett minimum för attuppfylla kravet på snabba och bra flygförbindelser somförutsattes i beslut om ny regionindelning 1980.Med tre dubbelturer per dag ges möjlighet att läggaflygturer , lunch och kväll så att patienterna kangöra besök i Umeå.De flesta i den stora gruppen regionvårdspatienter äräldre, svårt sjuka i bl.a. cancer- och hjärtsjukdomar. Dettaundestryker kravet på stabila och rymliga plan. har också i ett utlåtande /93:TU39''förutsatt att man använder flygplan av typen 340eller flygplan med lägst samma standard''.I såväl delrapport som slutrapport föreslårLuftfartsverket att den av regionsjukvården motiveradeUmeåtrafiken upphandlas med statligt stöd. Vi delar denuppfattningen att landstingen inte bör betala för det extrastöd som en godtagbar trafikförsörjning kan fordra, utöverde ''vanliga'' biljettkostnaderna för verkligt utfördasjukvårdsresor. Kravet måste vara en samlad upphandlingav hela Norrlandsflyget och de grundläggande kraven vidupphandlingen bör innefatta följande:fungerandeflygförbindelser året runt minst tre dubbelturer per dagacceptabel flygplanstandard minst motsvarande SAAB340 tidtabells-, biljettpris- och annan samordning av helaNorrlandsflyget Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att eliminerabristerna i Norrlandsflyget.
mot · GH02U1 · 1993-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:47 Avskaffande av ekonomiska sanktioner mot Vi instämmer till fullo i regeringens förslag att genom ettupphävande av tre förbudslagar att gälla fr.o.m. utgångenav annullera alla ekonomiska sanktionermot Sydafrika.Sverige kommer därigenom att som sista land i världenupphäva sanktionerna mot . De där sedan längeetablerade företagen har berövatsmöjligheterna att expandera. har tvingats attlikvidera eller sälja ut verksamheten. Smärtsammafriställningar har därvid blivit följden och de svenskasanktionerna har bidragit till att permanenta eller öka enredan rekordstor arbetslöshet i . Den aktuellasiffran lär snarare vara över än under 25%.Ny demokrati anser att vi i nu bör kompenseravår tidigare saktfärdighet med att avskaffa sanktionernamed att kraftfullt hjälpa den i verksammasvenskägda industrin att bygga ut sin tillverkning ochmarknadsföring. Alternativt bör man ekonomiskt hjälpa desvenska industriföretag som på grund av sanktionernatvingats att slå igen sina verksamheter att åter etablera sig iSydafrika.Vi föreslår att det tillsätts en snabbutredning för attkomma med konstruktiva förslag. Vi utgår från att manspeciellt undersöker i vad mån t.ex. Bits kan bistå dessaförfördelade företag med s.k. mjuka lån. Vidare bör SwedeCorp kunna ta på sig ansvar att bidraga med riskkapital.Vi utgår från att regeringen ger EKN instruktioner attfrångå sina normala rigida bedömningsgrunder beträffandesvenska företag som anhåller om investerings- ochexportkreditgarantier. Om nödvändigt bör regeringenföranstalta om utvidgade ramar för dessa garantier.För finansieringen av ovannämnda stödåtgärder försvenska företags investeringar i föreslår vi att deför ANC reserverade bidragen får tas i anspråk. Vi är inomNyd övertygade om att ANC i dagens politiska läge inte kangöra anspråk på de av tidigare anvisade medlen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för att främjasvensk företagsamhet i .
mot · GH02Ub11 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan I regeringens proposition om ny läroplan förgrundskolan markeras att all undervisning skall präglas avtre perspektiv: det etiska, det internationella ochmiljöperspektivet. Med det internationella perspektivetavses i propositionen bättre språkkunskaper, det egnakulturarvet och den nordiska dimensionen. Begreppetinternationalisering exemplifieras enbart utifrån etteuropeiskt perspektiv.Jämfört med nuvarande läroplaner innebär detta ennedtoning av det globala perspektivet. Undervisningen omde globala frågorna, om relationer mellan syd och nord, omvårt beroende av tredje världen kommer enligt förslaget attminska till förmån för en dominerande europeiskomvärldskunskap.Propositionen bygger på läroplanskommitténs förslagoch har remissbehandlats . Ett stort antalremissinstanser, t.ex. och skola,kyrkan, Rädda barnen, lärarhögskolor och enskildakommuner, är starkt kritiska till förslaget vad gällerinternationaliseringsbegreppet. Denna kritik har dock inteavsatt några spår i regeringens förslag.En minskad undervisning om tredje världen kommertroligen att leda till ett minskat intresse för bistånds- ochsolidaritetsfrågor. har en lång tradition avsolidaritet och bistånd med tredje världen och detta börkomma till uttryck i läroplanerna.Sverige är t.ex. ett av de få länder som uppnår FN:srekommendation att avsätta av BNI tillutvecklingssamarbete med utvecklingsländerna. Sverigehar i FN och andra internationella organ, t.ex. ESK, arbetatför att finna lösningar på de stora globala frågor som rörallas vår gemensamma överlevnad.Det är synnerligen angeläget att den svenska skolan i sinundervisning även fortsättningsvis tar upp sådana globalafrågor som rör miljöproblem, konflikter ochkonfliktlösning, krig och fred, jordens försörjning,relationer mellan rika och fattiga länder, flyktingfrågor.Att de internationella konventioner ochrekommendationer som berör undervisningsområdet intetas med i läroplanerna förefaller märkligt mot bakgrund avatt man i propositionen framhåller att läro- ochkursplanerna har dessa överenskommelser somutgångspunkt. förslag var attkonventionerna och rekommendationerna skall tas med iläroplanerna. Regeringens förslag att ''de på annat sätt skallgöras tillgängliga för och kända i skolorna'' ger demnaturligtvis inte samma tyngd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det internationellaperspektivet i läroplanerna kompletteras utifrån ett globaltperspektiv,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellaåtaganden inom undervisningsområdet i form avkonventioner och rekommendationer förtecknas iläroplanerna.
mot · GH02Ub15 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Den nordiska dimensionen i läroplanenI förslaget till ny läroplan för såväl somgymnasieskolan betonas värdet av det nordiskaperspektivet i undervisningen. Detta faktum anser vi ärmycket bra men ingenstans i texten nämns något om de i årantagna rekommendationerna i (och rekommendationnr 4/1993).I rekommendation 4/1993 första att-satsen kan manutläsa att insatser bör göras för att förstärka och fördjupaden nordiska dimensionen i läroplaner med särskild hänsyntill ämnena historia och samhällskunskap. Det är främst närdet gäller ämnet samhällskunskap i sompropositionen ej betonar det nordiska perspektivettillräckligt. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tydligare markera dennordiska dimensionen när det gäller ämnetsamhällskunskap i .