mot · GG02Ub679 · 1993-01-26 00:00:00 — Handikappåtgärder på högskole- och universitetsområdet Fr o m /93 finns medel tillhandikappåtgärder på högskole- och universitetsområdetinom den lokala budgeten för varje högskola/universitet.Här ska avsättas av grundutbildningsanslaget tillhandikappinsatser.Tidigare tillämpade UHÄ ett ''självrisk''-system, sominnebar att man till UHÄ drog in de medel, som inteanvändes lokalt. Med dessa medel kunde man från centralthåll täcka underskott på andra högskolor/universitet. Dettasystem är inte förenligt med den roll, som den nyahögskolemyndigheten för högskoleservice, VHS,har. VHS har endast ett uppföljningsansvar i efterskott,ingen överblick över detta område och heller ingen styranderoll. Särskild kompetens saknas på VHS vad gälleruppföljning på handikappområdet.Av ansökningarna om antagning till högskolestudierframgår inte , om den sökande har någon form avfunktionshinder. Ofta tar studenten själv kontakt medstudievägledare. Andra gånger blir studiehinder uppenbarai själva studiesituationen. Det finns ett förturssystem, somger möjlighet för personer med funktionshinder att åberopahandikapp. Uppgifterna stryks när antagning skett, vilketgör att det inte finns några statistiska uppgifter omstudenter med olika funktionshinder.Kunskap saknas om hur studiesituationen fungerarför studenter med funktionshinder vilka studiehinderman upplever, vilka man kan forcera och på vilket sätt manforcerar hindren. antalet studenter med funktionshinder.Hur många är de och var studerar de? Vilka grupper ärrepresenterade? Ökar eller minskar antalet? Hur stor ärandelen av det totala antalet studenter?Hur använderuniversiteten/högskolorna använder avsatta''handikappmedel'' och till vilka ändamål? Används helabeloppet eller bara en del? Används medlen enbart tillhandikappinsatser? Vem gör prioriteringarna? Vilkenkompetens har de ''handikappansvariga'' studievägledarnapå högskolorna?Beroende på högskoleortens storlek kan hela beloppetom man så vill i princip gå till en enda insats, t ex inköp avett par anpassade datorer för rörelsehindrade, ett par tolkartill en döv student, enbart anpassning av material försynskadade. Det är den handikappansvariges bedömning,som avgör vem/ vad som får stöd. uppger man, har klarat behoven genom ett tillskott mellan de olikahögskolorna/universiteten.Om man ska klara behoven framöver måste enomfördelning kunna göras mellan de olikahögskolorna/universiteten. Jag anser att en mycketnoggrann analys måste göras för att hitta en modell för hurdenna omfördelning ska ske på ett ändamålsenligt sätt.Olika kombinationer är tänkbara. En modell kan varaatt , , tar över UHÄ:s''självrisk''-system. Denna roll kan bli svår, eftersom NVinte har någon administrativ koppling till högskolorna/universiteten vid sidan av vårdartjänstfunktionen. Enannan modell är att NV får ett särskilt statsbidrag som kankomplettera de lokala medel som finns vidhögskolorna/universiteten. Statsbidraget kan uppgå till enviss procentandel av den totala omslutningen för anslagentill hela högskole/ universitetsverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappåtgärder inomhögskole- och universitetsområdena.