mot · GG02Bo705 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett ekologiskt hanteringssystem för latrin m.m. Det naturliga kretsloppet växt--föda--avfall--växtnäring--växt har genom wc och nuvarande hantering avannat organiskt hushållsavfall avbrutits. Resursen har blivten miljöbelastning.Enbart latrinet från befolkning torde, grovträknat, innehålla kväve, fosfor och kalium. Utöver dessa makronäringsämnen finnsen hel flora av andra biogena ämnen som, framför allt i ettlångsiktigt odlingsperspektiv, kan komma att visa sig varaännu värdefullare för både bördigheten ochnäringskvaliteten.Genom så kallad rationell drift har mullhalten ochjordstrukturen på en stor del av den svenska åkermarkenförsämrats katastrofalt. Detta har hitintills, oftast mer änväl, kompenserats med höjda konstgödselgivor, bättreväxtsorter och i övrigt förbättrad odlingsteknik. Starkamiljö- och även kvalitetsskäl talar nu för en sänkning avgödselgivorna. Latrin och annat bionedbrytbarthushållsavfall innehåller mycket mullbildande substans ocnnäring för strukturuppbyggande organismer. Ett slutetkretslopp skulle därigenom på ett effektivt sätt bidra till attförbättra bördigheten.Lättillgängliga råvaror av fosfor förmineralgödselframställning är mycket begränsade.Utredningar har kommit fram till att de globala tillgångarnakan vara slut redan om . I all synnerhet ärfosfortillgångar med acceptabel kadmium eller fluor- ocharsenikhalt mycket begränsade. Även kommandegenerationer har rätt till jordens begränsade resurser ochkommer således att behöva nyttiggöra fosfortillskott genommineralgödsel. Vi har moralisk skyldighet att spara i ställetför att slösa. Då konstgödseltillverkningen är mycketenergikrävande och eftersom tillgången till miljövänligaenergikällor är begränsad måste även kvävehanteringenbegränsas. Framställning av konstgödselkväve kräver en energimängdmotsvarande eldningsolja.Det sammanlagda växtodlingsvärdet för latrin och annatlämpligt organiskt hushållsavfall torde för deluppgå till åtminstone i fredstid.När kompensation med konstgödsel inte kan ske på grundav miljöskäl, avspärrning eller trytande råvarutillgång ärdet nödvändigt att vida mer än sluta kretsloppet.Miljard efter miljard har investerats i avloppsledningaroch reningsverk. Trots detta är vattendrag, sjöar och havhotade.Östersjön har arealer motsvarande mer än Gotlandsstorlek av döda bottnar, till stor del beroende på läckagefrån jord- och skogsbruksmark samt utsläpp från dekommunala reningsverken. Genom att inte växtnäringen ilatrinet och annat organiskt avfall återförs till den odladejorden utan ersätts med konstgödsel, uppstår endubbelbelastning på grundvatten, vattendrag, sjöar, havoch ozonlagret och bidrar till hotet gentemot våraoersättliga livsvillkor.Den nu tillämpade avfallshanteringen är i grundenomöjlig. Det går inte att på ett försvarbart sätt användavatten som transportmedium. De stora vattenmängder sombehövs för att transporten ska fungera gör det omöjligt att,med tillgängliga resurser, effektivt återvinna i vattnet lösteller blandad växtnäring och mullbildande substans så attslutprodukten har så låg vattenhalt att den till rimligakostnader kan transporteras tillbaka, även till de åkrar somligger långt ifrån reningsverket. Risken för att skadligaämnen från industrier och gatuavlopp är inblandade är näraockså nära nog omöjlig att undanröja.Det är också ohållbart att först i en ofrånkomligtenergi/resurskrävande och miljöbelastande processtillverka sopsäckar och till stor del fylla dessa med organisktavfall, som till exempel potatisskal, matrester, blöjor, ochsedan transportera detta via likaså ofrånkomligt energi-/resurskrävande och miljöbelastande fordon långa sträckortill centaltippar, för att där förvandla resursen till enmiljöbelastning.Känd teknik och redan uppnådd biologisk-ekologiskkunskapsnivå ger goda förutsättningar för att, medbibehållen komfort, ersätta det nuvarande wc-systemet ochannan i längden omöjlig hantering av avfall. Målsättningenskall vara, att slutprodukten blir en näringsrik mylla ellerråhumus med låg vattenhalt, fri från naturfrämmandeämnen, skadliga bakterier och andra sjukdomsalstrare.Av kända metoder är det endast genomkompostering under bästa möjliga miljömässigaförhållanden som detta mål kan nås. Så kalladmultrumanläggning eller wc-system med extremt lågvattenförbrukning, som är anslutna till närbelägnakomposteringsanläggningar, är metoder eller system sombör bli föremål för en intensiv forskning och utveckling.Stora krav på driftsäkerhet och resurssnålhet måste därvidställas på anläggningarna. Disk-, tvätt- och badvatten börkunna renas i minireningsverk. Miljöpolitiska insatser ochmiljövärnande verksamheter har alltför ofta blivit akut ochför sent påkallade. När oersättliga miljövärden ochlivsvillkor förötts analyseras verkligheten och skuldbördanfördelas. Det är angeläget att en ekologiskt framsyntpolitik, strävanden efter att i görligaste mån slutakretsloppet, är rejält framtidsinriktad, och inte väjer ens förbeslut och forskningsuppgifter som i kan te sig fögarimliga eller rent av orimliga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stimuleraforsknings-och utvecklingsarbete för ekologiskavfallshantering av latrin och annat organiskt hushållsavfall.