mot · GG02L305 · 1993-01-26 00:00:00 — Aktiebolagslagstiftningen har i alltstörre utsträckning kringgåtts av oseriösa företag i syfte attkomma undan de skyldigheter som åvilar bolaget ifråga.Särskilt utpräglat har missbruket varit i samband med s.k.skalbolagsaffärer.Allt oftare har borgenärer som vill utverka sin rättgentemot ett aktiebolag utan att tillgripa konkurs, upptäcktatt bolaget ifråga inte kan delges betalningsföreläggandeeller lagsökning, eftersom bolaget saknar registreradstyrelse eller annan person som är behörig att ta emothandlingar för bolagets räkning.I sådana fall måste borgenären starta en tidsödandelikvidationsprocess för att få en likvidator utsedd. Underden tid prövning av likvidationsärendet sker, kan en nystyrelse anmälas för registrering varvid förfarandet vidtingsrätten läggs ner. Det har förekommit att även den nyastyrelsen avgått, vilket inneburit att ett nyttlikvidationsförfarande måste inledas. Genom ett sådantagerande har många oseriösa bolag förorsakat storaförluster för borgenärerna.På samma sätt kan ett bolag som fått sin fastighet utmätti samband med ett lagsökningsutslag förhala försäljningengenom att avveckla bolagets styrelse.Kronofogdemyndigheten har nämligen ingen rätt att säljafastigheten förrän utslaget delgivits och vunnit laga kraft.Samma svårigheter uppkommer i samband med enkonkursansökan mot det oseriösa bolaget. Vid sådanaansökningar är det dessutom ofta av vikt att bolagetsegendom snabbt kan tas om hand av en konkursförvaltareför att förhindra att bolaget gör sig av med sin egendom ellervidtar andra illojala åtgärder. Om behörig ställföreträdaresaknas i en konkurssituation måste bolaget först likvideras.Det kan vara utomordentligt svårt eller till och medomöjligt att åstadkomma återvinning under tiden.Enligt ett prejudicerande rättsfall (NJA 1990 s. 114) fårbolaget inte heller delges genom kungörelse om det saknasuppgift om vem som är behörig att ta emot en handling förbolagets räkning.I vissa fall har delgivningen försvårats genom att det iefterhand uppvisats ett bolagsstämmoprotokoll som visatatt styrelsens sammansättning ändrats.Det står sålunda helt klart att lagstiftningen inte sällanmissbrukas på ett sätt som direkt drabbar dem som har rättatt ställa anspråk på bolaget, d.v.s. borgenärerna,arbetstagarna och staten. Enligt vår uppfattning är de härpåvisade missförhållandena av så allvarlig art attallmänhetens förtroende för aktiebolagen riskerar atturholkas. Lagändringar måste därför komma tillstånd i syfte att motverka dessa missbruk.De förändringar som enligt vår mening närmast kan bliaktuella är ändringar i delgivnings- resp. konkurslagar.Delgivningslagen kan ändras på så sätt att delgivning kanske med såväl behörig företrädare som registreradföreträdare. Kungörelsedelgivning bör också få användasnär en juridisk person saknar registrerad företrädare.Vad gäller konkursansökan är borgenärens rättberoende av att det inte går att förhala fristdagen genom attställa bolaget utan företrädare i en obeståndssituation.Problemet kan sålunda lösas genom en ändring av 4 kap. 2par. konkurslagen, så att fristdagen i den angivnasituationen är dagen för ansökan om likvidation, underförutsättning att konkursansökan görs frånden dag då likvidationsbeslutet vann laga kraft.Erfarenheterna talar, som bl.a. Riksskatteverketpåpekat, klart och entydigt för att såväl reglerna förkungörelsedelgivning som konkursansökan måste skärpaspå det sätt som ovan angivits. Att lagutskottet i sittbetänkande 1992/93:LU14 inte velat ta dessa viktiga stegutan fastnat för en betydligt mindre långtgående ochsannolikt otillräcklig lösning är beklagligt. Några bärandemotiv för att avvakta överväganden''i hithörande frågor'' finner vi inte heller föreligga på justdessa preciserade och klart avgränsade punkter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en ändring avdelgivnings- och konkurslagarna i enlighet med vad somanförts i motionen.