mot · GG02Fi210 · 1993-01-26 00:00:00 — SammanfattningI motionen föreslås en temporär lagstiftning omlönestopp. Bakgrunden till den föreslagna lagstiftningen ärden alltmer okontrollerade ekonomiskautvecklingen i . Genom lagen införs ett allmäntlönestopp för hela arbetsmarknaden. Den rättsligainnebörden av detta är ett förbud att fr. o. m. den 26 januari1993 utge eller ta emot högre löner och andra ersättningar ianställningsförhållanden för samma eller jämförbaraarbetsuppgifter än som utgick . Förbudet gällerför såväl den kollektivavtalsreglerade arbetsmarknadensom för områden där kollektivavtal tillfälligtvis inte gällereller helt saknas.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft omgåendeoch avses gälla till utgången av år l994.Motionens lagförslag:Förslag till Lag om allmänt lönestoppHärigenom föreskrivs följande.1 § Denna lag innehåller regler om ersättning för arbetetill arbetstagare tillutgången av . Med ersättning för arbete avses idenna lag avlöning, arvode, traktamente och annan förmånsom utgår i en anställning.Lönestopp 2 § För tid fr. o. m. får arbetsgivareinte utge, och arbetstagare inte ta emot, högre ersättningför samma eller jämförbara arbetsuppgifter än som utgickdessförinnan.3 § När en arbetstagare har anställts fr. o. m. den 26januari 1993, eller när det annars inte går att beräkna vadsom var en arbetstagares normala inkomst vid dennatidpunkt, skall bedömningen i stället göras med ledningavvad som då var de normalt tillämpade löne- ochersättningsbeloppen i jämförbara anställningsförhållanden.4 § Utan hinder av bestämmelserna i 2 och 3 §§ får till enarbetstagare utges högre ersättning än som gällde före den26 om den avtalats redan före denna tidpunkt.Övrigt 5 § Ett avtal är ogiltigt i den mån det strider mot vad somföreskrivs i 2 och 3 §§.6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot2 och 3 §§ döms till böter. Har flera medverkat till engärning som avses i första stycket, skall 23 kap. 4 och 5 §§brottsbalken tillämpas.7 § Statens pris- och konkurrensverk får om särskildaskäl föranleder det medge undantag från 2 och 3 §§.Ärenden av större vikt skall av verket hänskjutas tillregeringen.8 § Statens pris- och konkurrensverk skall ha tillsyn övertillämpningen av bestämmelserna om lönestopp.9 § Mål om tillämpningen av 5 §§ handläggs enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister.Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i Svenskförfattningssamling. Bestämmelserna i 6 § tillämpas inte påersättning som utgetts för tid före ikraftträdandet.Motion om lönestopp 1 BakgrundMissgreppen i den ekonomiska politiken under 1970-och 1980-talen har fört in i den svåraste ochdjupaste ekonomiska krisen sedan andra världskriget.Sverige står på randen till en depression. Arbetet med attlösa ekonomiska problem är mödosamt ochkommer att ta tid. Men det kräver också mod ochbeslutsamhet av politikerna att ta ansvar för i förstahand -- utan att snegla på partitaktiska hänsyn, eller på valet1994.Vi anser att regeringens politik är alltför kraftlös och hari våra motioner angivit vilka kraftåtgärder som behövs. Avallt att döma har tyvärr inte de centrala fackligaorganisationerna insett hur ytterst allvarlig situationen är.Därför ser vi oss nödsakade att föreslå denna tillfälliga lag.Människorna ute i samhället däremot inser att vad Sverigeminst av allt nu behöver är oro på arbetsmarknaden. Denekonomiska politiken behöver därför skärpas. Som ett led ien sådan skärpning bör ett lönestopp införas.2 Allmän motiveringVårt förslag: På grund av det kritiska läget Sverigebefinner sig i föreslås en lag om lönestopp som temporärt''fryser'' utgående löner och andraersättningar. Den som bryter mot lönestoppet kan ådömasböter. Regeringen och statens pris- och konkurrensverkföreslås få möjlighet att medge undantag från det föreslagnalönestoppet.Skälen för vårt förslag: Den svenskaarbetsmarknadslagstiftningen bygger på att parterna påarbetsmarknaden i första hand själva skall reglera sinaförhållanden genom frivilliga överenskommelser. Inteminst gäller detta frågor om lön och andraanställningsförmåner. I stort sett råder enighet om att dennaordning har varit till gagn för det svenska samhället ochbidragit till att hos parterna på arbetsmarknaden skapa ensamförståndsvilja och en känsla av ömsesidigt ansvar församhällsekonomin. I speciella situationer harstatsmakterna dock ansett det nödvändigt att ingripa medlagstiftning för att skydda vitala samhällsintressen (jfr t. ex.prop. 1971:50 och InU 1975/76:45 s. 59). Det läge som nuuppkommit på arbetsmarknaden gör att regering ochriksdag kan stå overksamma. Tidpunkten harkommit då lagstiftningsåtgärder måste vidtas för att hindraytterligare skadeverkningar. En utgångspunkt måste därvidvara att lagstiftningen inte bör göras mera ingripande änsom är absolut nödvändigt. Tanken är självfallet att så snartdet är möjligt återgå till den situation då parterna själva tardet fulla ansvaret för förhållandena på arbetsmarknaden.När det därför gäller att genom lagstiftning åstadkommaett temporärt lönestopp bör lösningar sökas som i minstamöjliga mån griper in i de lönesystem som tillämpas påarbetsmarknaden. Ett lönestopp bör gälla alla delar avarbetsmarknaden oavsett om kollektivavtal gäller ellertillfälligtvis inte gäller eller helt saknas. Lönestoppetinnebär i princip att arbetsgivare inte får utge ocharbetstagare inte ta emot högre ersättning än vad somutgick före . Även om kollektivavtalenutgör den alldeles övervägande utgångspunkten för attbestämma löner och andra anställningsförmåner, finns detområden där sådana avtal saknas. Det finns också enskildaarbetsplatser där någon eller flertalet av de anställda fårsina lönevillkor bestämda genom enskilda anställningsavtaleller på annat sätt. För att ett lönestopp skall bli effektivtoch bäras solidariskt av löntagarna fordras därför attlagstiftning också innehåller regler för de fall där lönen intehar bestämts genom kollektivavtal. I situationer när enarbetstagare har anställts fr. o. m. ellernär det annars inte går att beräkna vad som var enarbetstagares normala inkomst fårbedömningen istället göras medledning av vad som då varde normalt tillämpade löne- och ersättningsbeloppen ijämförbara anställningsförhållanden. Lönestoppet börsåledes vara konstruerat så att det hindrar en icke önskvärdlöneutveckling.Vi vill även i detta sammanhang beröra denkomplikationen att det på vissa avtalsområden före den 26januari 1993 ännu inte hunnit träffas något avtal om l992 årslöner. Givetvis får det inte inträffa att det inom vissaavtalsområden inte blir möjligt att justera lönerna enbartdärför att avtalsrörelsen dragit ut . Ett allmäntlönestopp kommer också att omfatta sådanalöntagargrupper som för lönestoppet ännuinte hunnit träffa avtal om fördelning av s. k. lokala potter.Av denna anledning bör det finnas en möjlighet förregeringen och statens pris- och konkurrensverk att försådana särskilda fall medge undantag från lönestoppet. Närdet gäller sanktioner för den som bryter mot lagens reglerom lönestopp föreslås böter. Enligt vår mening är det frånsamhällsekonomiska utgångspunkter av avgörandebetydelse att den nu föreslagna lagstiftningen träder i kraftsnarast möjligt.3 Specialmotivering 1 §I denna paragraf bestäms lagens tillämpningsområde.Vidare anges att lagen är avsedd att gälla till utgången av år1994. Med uttrycket ersättning för arbete syftas på allt somenligt det tillämpade synsättet på arbetsmarknaden är atträkna hit, vare sig det är fråga om löner eller andraanställningsvillkor som utgår enligt bestämmelser ikollektivavtal eller enligt enskilda anställningsavtal. Lagenär tillämplig på anställningsförhållanden i gängsecivilrättslig mening.2 §I denna paragraf anges att det inte är tillåtet för enarbetsgivare att utge högre löner eller andra ersättningar ände som tillämpades före . Det angesockså att det är förbjudet för en arbetstagare att ta emothögre ersättning än som då utgick. Lönen förlönestoppet skall vara densamma som utgick under denangivna perioden. Inga löne- eller ersättningsbelopp fårunder tiden för lönestoppet höjas utöver vad som gällde vidden angivna tidpunkten. Detta gäller när ersättningen avsersamma eller jämförbara arbetsuppgifter. Inte heller får nyaersättningar betalas ut som i realiteten utgör enlöneförhöjning. En arbetstagare som får sinaarbetsuppgifter förändrade och därför kommer att omfattasav andra lönebestämmelser berörs däremot inte avlönestoppet. Det gör inte heller den arbetstagare som bytertill ett helt annat arbete. En arbetstagare som t. ex. till följdav studier höjt sin kompetens och därmed blir uppflyttad tillhögre lön omfattas inte heller av lönestoppet. Den somexempelvis övergår från arbete på deltid till heltid eller påannat sätt ökar sin arbetsinsats skall självklart kunna erhålladen högre lön som motiveras av den ökade arbetsinsatsen.3 §I denna paragraf behandlas de fall där det inte går attbestämma vad som var arbetstagarens lön. Hit hörnyanställningar i såväl nya som redan befintligaverksamheter för lönestoppet. Vidare hör hitalla olika fall där arbetstagaren visserligen var anställd föreden men då inte uppbar någon lön eller hadelägre lön än normalt. Detkan t. ex. röra sig om fall avtjänstledighet eller sjukledighet, ledighet för studier etc. Imånga sådana fall gäller att arbetstagaren har en viss lönbestämd i avtal, t. ex. månadslön, men att den lönen inteutgår . Om arbetstagarens ledighetupphör och denne återgår i arbete är det den sålundaavtalade lönen som skall bibehållas förlönestoppet. I andra fall måste i stället en jämförelse görasmed det normala löneläget i jämförbaraanställningsförhållanden. I regel kan man då falla tillbakapå bestämmelserna i det kollektivavtal som tillämpas påarbetsplatsen, vare sig det formellt gäller där eller det ändåtillämpas vid lönesättningen. När den möjligheten inte finnshar arbetsgivaren att göra en allmän jämförelse mednärmast jämförbara anställningsförhållanden.4 §I denna paragraf anges att redan avtalade höjningar somskall börja tillämpas för lönestoppet får betalasut utan hinder av det generella förbudet mot lönehöjningar.Vad som avses är sådana höjningar som avtalats före den 26januari 1993 men som av olika skäl enligt avtalet skall börjatillämpas först . Om det t. ex. av ett före dennatidpunkt träffat kollektivavtal eller enskilt anställningsavtalframgår att en arbetstagares lön skall höjas med ett visstbelopp omfattas denna höjning inte avlönestoppet enligt denna lag.5 §I första stycket regleras frågan om giltighet av avtal somträffats i strid mot denna lag. Så länge lönestoppet gällerkan avtal inte träffas med giltig verkan om högre löner ellerandra ersättningar än som följer av reglerna i 2 och 3 §§.Avtal som strider mot lönestoppsreglerna blir i den eller dedelarna ogiltiga under förutsättning att dispens inte medgesenligt vad som föreskrivs i 7 §. Om även andra delar än dedirekta lönebestämmelserna i sådana avtal kommer attdrabbas av ogiltighet får avgöras med tillämpning av vanligaavtalstolkningsregler. Tvister om ogiltighetsverkan är attbetrakta som arbetstvister i den mening som åsyftas i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister.6 §I denna paragraf finns en bestämmelse om påföljd förden som bryter mot lagens bestämmelser genom att betalaut eller ta emot högre lön eller annan ersättning än somtillåts. Påföljden är böter. Frågor om utdömande av sådanaböter prövas av allmän domstol.7 §I denna paragraf finns bestämmelser som ger regeringenoch statens pris- och konkurrensverk rätt att om särskildaskäl föreligger medge undantag från lönestoppet. Sådanaundantag är främst avsedda för centrala kollektivavtal.Undantag bör vidare kunna komma i fråga i fall därlönestoppet kan medföra att väsentliga verksamheter intekan upprätthållas. Särskild hänsyn skall därvid tas till förhela samhället viktiga funktioner. Undantag kan ocksåkomma i fråga för att hindra att orimliga skillnader uppstårpå arbetsmarknaden, t. ex. på grund av avtalsperiodernasolika längd. Så kan på områden av arbetsmarknaden därkollektivavtal ännu inte har träffats före den 26januari 1993 undantag enligt denna bestämmelse komma attmedges när parterna har nått fram till en överenskommelse.Under lönestoppet får alltså förhandlingar under fredspliktföras med sikte på avtal om löneförhöjningar. Sådana avtalblir dock giltiga och får tillämpas först sedan undantagmedgetts enligt denna paragraf. Undantag av detta slag fåranses vara av sådan vikt att ärendet enligt bestämmelsenskall hänskjutas till regeringen.8 §I denna paragraf anges att tillämpningen avbestämmelserna om lönestopp skall stå under tillsyn avstatens pris- och konkurrensverk.9 §I denna paragraf klargörs att mål om tillämpningen av 5§ i lagen skall prövas i den för arbetstvister föreskrivnaordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att antar i motionen framfört förslag till lagom allmänt lönestopp,2. att , om yrkande 1 inte bifalls, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehov av kraftfulla åtgärder och behov av lönestopp.