ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02U607 · 1993-01-26 00:00:00 — Upphävandet av sanktionerna mot I proposition l992/93:l00, Bilaga 4, sid 7, skriverföredragande statsråd:De positiva dragen i utvecklingen i , därbetydelsefulla steg tagits mot en förhandlingslösning,förmörkas av politiskt våld som tenderar att skapa en ondcirkel. Det internationella samfundets ansträngningar attbidra till att få slut på våldet och skapa förutsättningar förfortsatta förhandlingar har den stöd.Tyvärr föreslås inte i propositionen att sanktionerna motSydafrika bör upphävas. Nästan alla länder har hävt sinasanktioner mot men den svenska regeringenställer särskilda krav för ett sådant beslut, nämligen att eninterimsregering bildats. Detta är ett orimligt krav närförhandlingarna i CODESA om en sådan regering nuframskridit mycket långt.Redan i sin reservation till Sydafrikadelegationensrapport -- l992-03-23 -- skriver () att det är''fullständigt fel att fortsatt straffa med sanktionernär utvecklingen entydigt visar att en återgång till apartheidär otänkbar''. Falkmer fortsätter med följande slutsats:Det gagnar vare sig eller det nya Sydafrikasintressen om intar en särställning och vidhållersanktionspolitiken -- -- -- bör därför följaövriga flertalet europeiska länders, inklusive ochDanmarks, exempel och lyfta sanktionerna.Vi instämmer helt i detta krav med anledning av deerfarenheter vi gjorde under ett studiebesök i efter det att den svenska delegationen återvänt tillSverige. Vår uppfattning har ytterligare stärkts motbakgrund av den fortsatta utvecklingen i . Ettsvenskt kvarhållande vid sanktionerna är till nackdel intebara för svenska företag som verkar eller kommer att verkai utan även för den svarta befolkningen, somdärigenom går miste om sysselsättning och inkomster. nackdel är också kommuners ochlandstingskommuners rätt att vidta bojkottåtgärder m.m.mot . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upphäva lagen (1985:98) omförbud mot investeringar i ,2. att beslutar upphäva lagen (SFS 1990:78) omförbud mot finansiell leasing,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbudet mot handel medSydafrika (SFS 1990:77) bör upphävas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagen (1985:1052) om rätt förkommuner och landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder m.m. mot upphävs.
mot · GG02U610 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvinnor är förtryckta och diskriminerade i de flestasamhällen. Därför är det högst relevant att tala om kvinnorsmänskliga rättigheter.Den europeiska säkerhetskonferensen (ESK) har ocksåi specialkonferensen om den mänskliga dimensionen tagitupp frågan till behandling. På mötet i lades ettförslag av tretton länder inklusive , i syfte att stärkakvinnors situation.Det ledde till att det i slutdokumentet slogs fast att''fullständig och verklig jämställdhet mellan män ochkvinnor är en fundamental aspekt av ett rättvist ochdemokratiskt samhälle''. ''Fullständig utveckling avsamhälle och välfärd för alla dess medlemmar kräver likamöjligheter till fullständigt och lika deltagande av män ochkvinnor. ''Däremot ville inte alla stater slå fast kvinnorsfundamentala rätt att själva bestämma ''the number andspacing of their children'', dvs rätten till fri abort.Häromåret väcktes en enorm upprördhet på då envåldtagen 14-årig flicka inte skulle tillåtas få abort. Denhändelsen ledde till starka reaktioner i många länder inteminst bland kvinnor.I länder som har fri abort reses allt mer högljudda kravpå förbud. Även i finns sådana stämningar även omde långt ifrån utgör någon majoritet.I denna situation är det högst angeläget att i olikainternationella fora, t.ex. ESK och FNs kommission förmänskliga rättigheter, driva frågan om kvinnors rätt attsjälva få bestämma om de vill göra abort.En annan fråga som inte heller kunde accepteras av alladeltagande stater på var kravet på fullekonomisk jämställdhet för kvinnor, inklusive rätten till likalön för likvärdigt arbete. I stället enades man om''fullständiga ekonomiska möjligheter, inkluderande icke-diskriminerande anställningspolitik''. Detta sätt att hanterafrågan är inte tillfredsställande -- inte minst med tanke påde orättvisa löneskillnader som föreligger. Därtill kommerallt obetalt arbete som kvinnor utför.För att kvinnors rättigheter ska förstås och få genomslagkrävs att kvinnor finns representerade i beslutandeförsamlingar på samma villkor och i samma utsträckningsom män.Förslaget att ''erkänna vikten av att fler kvinnor deltar iinternationellt samarbete och stärka kvinnors deltagande inationella delegationer på bilaterala och multilateralamöten och konferenser'' accepterades inte heller påMoskva-mötet.Eftersom delegationerna i ESK, FN och andra organdomineras av män är det likaså angeläget att inte ge uppdetta krav. bör föregå med gott exempel och hadelegationer med jämn könsfördelning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt driva fråganom fri abort i enlighet med motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt driva fråganom lika lön för likvärdigt arbete i enlighet med motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för kravet på jämlikrepresentation på internationella möten och konferenser ienlighet med motionen.
mot · GG02U612 · 1993-01-26 00:00:00 — håller på att förändras. Utvecklingen motdemokrati i det forna kommunistländerna går framåt, menär inte problemfri. undertryckta motsättningarkommer när statens grepp om befolkningenminskar.Inom den Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) harminoritetsproblemen kommit att uppmärksammas allt mer.Minoritetsgrupper finns i de allra flesta stater, men få villerkänna att det förekommer diskriminering. Men det finnsanledning att påtala den ökade intolerans som bl.a.försvårat situationen för zigenarna i Europa.Rapporter från de öst- och centraleuropeiska ländernabekräftar att diskrimineringen av zigenare blir mer utbredd,vilket är mycket oroväckande. Det är inte första gångenzigenare faller offer för rasistiska strömningar ochfrämlingsfientlighet i det europeiska samhället.Zigenare har på många håll blivit behandlade som andraklassens medborgare. Ett illustrerande exempel kan hämtasfrån ett område i det , därspädbarnsdödligheten hos zigenare är ungefär femtioprocent och av zigenarna uppnådde enålder . Vanligtvis är arbetslösheten högre ochlevnadsstandarden sämre hos zigenarna än hos andragrupper. Om ingenting görs kommer det sociala arvet attföras vidare till framtida generationer.Diskrimineringen har tagit sig uttryck i att de varitovälkomna arbetssökande vars barn varit ovälkomnaskolelever. Många föräldrar saknar möjlighet att ge barnenett drägligare liv än vad tidigare generationer haft, ochdärför är det mycket angeläget att trenden bryts.I 600 år har zigenare bott på olika platser i Europa.Under denna långa period har den zigenska kulturen hunnitlämna många bidrag till det europeiska kulturarvet.Under senare år har problemet ökat i omfattning.Faktum är att zigenarnas situation länge har varit föremålför uppmärksamhet i internationella sammanhang, men fåkonkreta förbättringar har uppnåtts.I demokratier har hänsyn till minoriteters mänskligarättigheter ökat i takt med den demokratiska utvecklingen.Därför är det angelägat att stödjerdemokratiseringsprocessen i Öst- och . Detär också mycket viktigt att inom ramen för ESK,och i andra internationella sammanhangnoggrant följer utvecklingen och verkar för ökad toleransmot zigenare och andra minoriteter i har nyligenantagit rekommendationer angående minoritetersrättigheter. Dessa bör följas upp i respektive land. Arbetetmed att stärka zigenarnas rättigheter och ställning isamhället kräver långsiktighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om zigenarnas rättigheter.
mot · GG02U617 · 1993-01-26 00:00:00 — har varit skådeplats för en avvärldens grymmaste och mest blodiga konflikter. mellan regeringen och olika tamilskagerillagrupper sker konfrontationer mellan regeringen ochdet singalesiska , mellan regeringenoch den politiska oppositionen samt mellan olika tamilskagrupperingar. Det demokratiska styrelseskick som längeutmärkt landet har allvarligt urholkats.För svensk publik har urholkningen av demokratin i landetutförligt beskrivits av ledaren för det liberaldemokratiskapartiet, som 1989 på inbjudan avfolkpartiet liberalerna besökte . Detta parti är en avde krafter i landet som aktivt motsätter sig en politikgrundad på människors nationella eller religiösatillhörighet.Den regering under J P Jayawardeene som tillträdde1987 införde en särskild terroristlagstiftning som gavregeringsstyrkorna möjlighet att avrätta varje tänkbarmotståndare. Men motsvarande avrättningar avmotståndare har också skett från de olika gerillagruppernassida. Rapporter från bl.a. ochInternationella har vid flera tillfällenuttryckt stor oro för förhållandena i landet. Sedan 1991anses förhållandena dock åter ha förbättrats, vilket bl.a.omvittnats av en norsk specialdelegation. Dessaförbättringar torde vara ett resultat främst av deinternationella påtryckningar som riktats mot landet.Sri Lanka har länge varit ett programland för svensktbistånd och bör anse sig ha ett särskilt ansvar för attövervaka att förbättringen av förhållandena fortsätter ochatt offer för våld och terror och deras anhöriga får möjlighettill upprättelse. Svenska frivilligorganisationer, i synnerhetIOGT-NTO, har också starkt engagerat sig för de mänskligarättigheterna i landet. I samband med detta har krav avföljande innebörd ställts:1) att de mänskliga rättigheterna tas upp ibiståndsdiskussionerna mellan och 2) att i olika internationella sammanhang förfram MR-situationen i landet 3) att aktivt söker stödja olika initiativ till enpolitisk och fredlig lösning av krisen i landet 4) att utser en delegation av parlamentariker ochfolkrörelserepresentanter att studera MR-situationen ilandetFörslag av denna typ förefaller i hög grad välmotiveradeoch väl i linje med traditionella engagemang förmänskliga rättigheter i olika delar av världen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska insatser för de mänskligarättigheterna i .
mot · GG02U618 · 1993-01-26 00:00:00 — Lokalisering till av sekretariat En utvidgad europeisk gemenskap kommer med allsannolikhet att bidra till att det regionala samarbetetförstärks. Det kommer att ställa krav på ett fördjupatnordiskt samarbete om vi som bor i denna region ska kunnahävda våra intressen.De nordiska statsministrarna har tagit ett lovvärtinitiativ i syfte att förnya och stärka samarbetet. Detta komtill uttryck i en gemensam deklaration vid mötet påBornholm . Där föreslås bl.a. att sekretariatenför och börsamlokaliseras.Förutom ekonomiska krav på rationalisering bör manäven förnya sättet att arbeta. Det kan därför vara en fördelatt förlägga det samlokaliserade kansliet till en ort som inteär parlamentsstad. Därigenom skulle arbetet kunnavitaliseras.Göteborg -- centrum i NordenNya -- föregångare -- var redan på1500-talet en viktig nordeuropeisk köpstad och en självklarekonomisk och kulturell träffpunkt i . På den tidenmöttes , och gränser här.Göteborg ligger centralt i rent geografiskt ochborde utvecklas till ett politiskt och kulturellt centrum förNorden. finns ochNordens folkliga akademi i . I belägen.Göteborg har goda kommunikationer till alla nordiskahuvudstäder och skulle därför kunna bli en naturligknutpunkt för ett ökat nordiskt samarbete. stadär också mycket villig att påta sig den uppgiften.Riksdagen och regeringen bör enligt vår mening verkaför att samlokaliserar sina sekretariat iGöteborg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att verkar för att Nordiska rådetsamlokaliserar sina sekretariat till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samlokaliseringav sina sekretariat till .
mot · GG02U619 · 1993-01-26 00:00:00 — Den 23--äger folkomröstningen omEritreas framtid rum. efter det att striderna upphört,frihetskamp, får det eritreanskafolket äntligen möjlighet att i fritt val uttala sig om sinframtid. Det kan diskuteras om eritreanerna verkligen hadeett inflytande beslut om federation medEtiopien. Det fullständiga införlivandet med 1962var i alla händelser ett flagrant övergrepp mot såväl FN-beslutet som mot grunderna för folkrätten.Mycket talar för att folkomröstningen kommer attslutgiltigt bekräfta självständighet som stat. Ävenom resultatet av omröstningen förväntas bliöverväldigande, är det väsentligt att den internationellaövervakningen av valproceduren lämnar alla tvivelsmålundanröjda. Oppositionen mot självständighetgentemot har åter börjat resas bland etiopier. Ettfolkomröstningsresultat, åstadkommet under rättsligtbetryggande och internationellt övervakade förhållanden,bör följas av ett snabbt internationellt erkännande. På såsätt kan eventuella försök att förhindra eller förhalasjälvständigheten motverkas.Eritrea är en del av det hårt drabbade Horn.Behoven är enorma och resurserna ytterst begränsade. Tilldetta kommer att ungefär en halv miljon eritreaner levt somflyktingar främst i grannlandet . Ett återvändandeoch en återintegrering i det nya ställerutomordentligt stora krav på den unga nationen.Omfattande internationellt bistånd kommer att erfordrasför att understödja eritreanernas egna insatser för att klarade kommande årens utveckling.Sverige har mångåriga relationer till människorna iEritrea. har kanske mer än tiotusen eritreaner funnit en i vårt land. Några av dessahar redan återvänt. De kan komma att följas av andra.Många kommer emellertid säkert att bli kvar i sitt nyahemland. Under alla förhållanden kommer relationernamellan våra två länder att bestå och att utvecklas. Denutbildning och erfarenhet, som många eritreaner i Sverigeskaffat sig, ger också särskilt goda förutsättningar förSverige att göra värdefulla biståndspolitiska insatser i detfria Eritrea.Det finns därför anledning för att ha en högberedskap för att snabbt inleda ett nära biståndspolitisktsamarbete med det fria , närfolkomröstningsresultatet föreligger. Ett sådant besked frånsvensk sida kan på ett värdefullt sätt bidra till den stabilitetsom erfordras för den nya staten i dess utomordentligt svåraoch utmanande situation. bör kunna bliprogramland för svenskt biståndssamarbete redan under1993/94. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett erkännande av ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om programlandssamarbete medEritrea.
mot · GG02U629 · 1993-01-26 00:00:00 — Den stöd till de kubanskadissidenterna är av stor betydelse. Radio spanskasändningar är en av de få möjligheter som man har föratt informera om den Cubapolitik ochsolidaritet gentemot de demokratiska krafter som kämparför en demokratisk och fredlig utveckling såväl inne i Cubasom i exil.När det gäller bidrag för utveckling av demokrati ochmänskliga rättigheter på bör medel överföras frånCubahjälpen till rättigheter i Cubaoch till de demokratiska politiska organisationer somformar den demokratiska plattformen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till de demokratiskakrafterna på .
mot · GG02U630 · 1993-01-26 00:00:00 — Mot bakgrund av bl a den senaste tidensmiljökatastrofer, t ex oljeutsläppet vid , föreslår Nydemokrati att skall verka för att det inrättas eninternationell miljödomstol.Domstolen, som bör ha global omfattning, alternativtvara en ren Europadomstol, skall kunna ta upp anmälningarfrån länder, företag, organisationer och enskilda.Inrättandet av en miljödomstol skulle framför allt ledatill att det vid misstanke om miljöbrott finns ett forum därmiljöfrågor snabbt och effektivt tas upp till behandling.Dessutom skulle det bidra till att ökaallmänpreventionen mot att begå miljöbrott genom attföretag är medvetna om miljödomstolens existens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenska staten med kraft börverka för att en internationell miljödomstol inrättas.
mot · GG02U632 · 1993-01-26 00:00:00 — Läget i har snabbt förvärrats. En liknandeutveckling kan befaras i Moçambique.Utgången av de FN-stödda valen i , som enligt deinternationella observatörernas eniga omdömegenomfördes enligt alla rimliga kriterier på fria och rättvisaval, accepterades inte av UNITA, som återupptog kriget.UNITA har erövrat stora områden. Tusentals människorhar dödats. står på randen av ett nytt inbördeskrig.Men det är inte ett rent inbördeskrig -- UNITA stödsfrån utlandet. Sydafrikanska transportplan har gjort fleraflygningar till UNITA:s gamla högkvarter i soldater har rapporterats delta i striderna.FNs säkerhetsråd måste vidta lämpliga politiska ochandra åtgärder mot kända eller misstänktasamarbetspartners till UNITA.För att stoppa tillförseln av förnödenheter -- framför alltkrigsmateriel -- till UNITA bör införabindande och allomfattande sanktioner mot UNITA.Om begär militärt eller annat stöd föratt återupprätta fredsprocessen, skall FN svara positivt pådetta. Från svensk sida bör markeras att skulle varaberett att ge sådant stöd.Det som händer i har minskat förtroendet förFN:s förmåga att skapa fred. FN-insatserna har varitotillräckliga -- och det gäller inte bara i -- och saknatplanering för tiden efter valet, då den bräckliga fredenmåste stabiliseras.Det behövs ordentliga resurser för demobilisering ochintegrering av soldaterna. De många barnsoldaterna måstefå sådan vård och omsorg att de kan leva i ett fredligtsamhälle. Det behövs stora insatser för de lemlästade ochfamiljelösa handikappade. måste röjas.Amnesty International riktar kritik mot FN:sfredsbevarande och fredsskapande operationer, som ägersin giltighet i . Det saknas program för att utvecklarespekten för de mänskliga rättigheterna. FN:s MR-organborde ha kopplats in redan från början.Sverige bör verka för särskilda FN-insater iMoçambique för att förebygga en utveckling liknandeden i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beslut i omåtgärder mot UNITA:s utländska samarbetspartners,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att FN:ssäkerhetsråd skall besluta om sanktioner mot UNITA,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt stöd för en eventuellbegäran från om militärt eller annatbistånd för att återupprätta fredsprocessen och respektenför utslaget i det FN-övervakade valet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att planera merlångsiktiga FN-insatser för att konsolidera freden efter attval hållits,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av FN-resurser i Angolaför demobilisering och integrering av soldaterna,återanpassning av barnsoldaterna, rehabilitering avhandikappade och minröjning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av MR-program ochmedverkan av i FN:s fredsbevarande ochfredsskapande operationer,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör verka försärskilda FN-insatser i för att förebygga enutveckling liknande den i .
mot · GG02U635 · 1993-01-26 00:00:00 — Internationell miljö- och kvinnokonferens Vid FN:s stora globala konferens om miljö ochutveckling i , , var kvinnorsdeltagande i olika processer ett tema, vars betydelse oftaunderströks av de företrädesvis manliga talarna. Ty vid denofficiella konferensen var den manliga dominansen massiv.Ett fåtal kvinnor deltog, men hade desto mer att säga.Helt annorlunda var det vid alternativkonferensen,, där kvinnornas deltagande var mycketmärkbart. ''To make a difference'' var mottot förverksamheterna i det stora kvinnotältet, struktur 11. Ikvinnotältet pågick under hela konferensperiodenintressanta diskussioner, seminarier och debatter. Där fannsett stort deltagande av kvinnor från , ,och . Särskilt de amerikanska kvinnorna varmycket aktiva i diskussionerna. Även från fannsdeltagare, om än inte lika många. Men här, liksom påGlobal Forum i övrigt, saknades i stor utsträckningrepresentanter för organisationer i det forna Östeuropa.Sambanden mellan miljö och utveckling betonades.Kvinnors stora roll i utvecklings- och miljöarbetet belystes.Det gavs oerhört många exempel på kvinnors aktionervärlden över för att förbättra sina livsbetingelser ochmiljön. Här fanns exempel på kvinnor som startatproduktion av energisnåla och mindre hälsofarliga spisar iNigeria. Att tvingas laga mat på en öppen härd inomhus,vilket många kvinnor i vår värld gör, är mer hälsofarligt änatt röka flera paket cigaretter . Här fanns exempelpå kvinnor som startat mer miljöanpassadjordbruksproduktion i och även tagit hand omvidareförädlingen och därigenom ökat sina inkomster ochförbättrat miljön. Ytterligare exempel var trädplantering iKenya, åtskilliga återvinnings- och källsorteringsprojektoch mycket, mycket mer.Problemet är alltså inte att kvinnors delaktighet är liten.Problemet är att kvinnors arbete och erfarenheter inteerkänns. redovisade den svenska regeringenför uppföljningen av . Manmarkerade särskilt betydelsen av kvinnors medverkan.Tyvärr valde man även här en typiskt traditionell, manliginfallsvinkel. Ambitionen var att stimulera kvinnor tilldelaktighet i planering och verksamhet på miljöområdet.Vad inte heller regeringen i insåg är att problemetegentligen är ett annat. Kvinnor är i allra högsta graddelaktiga i konkret miljöarbete.En konferens inriktad på konkreta exempel på kvinnligtmiljöarbete världen över borde ordnas -- om man så vill en''kvinnor-kan''-mässa i globalt perspektiv och medmiljöinsatser som huvudtema men självklart också medsociala frågor på agendan. För, som så riktigt framhölls isamband med , så kan inte socialutveckling och miljöutveckling separeras från varandra utanär två sammanflätade aspekter. bör ta initiativ sådan konferens. Viktigt i sammanhanget är att kvinnorfrån hela världen ges ekonomiska möjligheter att delta i ensådan konferens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt initiativ för eninternationell miljö- och kvinnokonferens.