ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sk621 · 1993-01-26 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottFör tusentals personer, främst ungdomar, ärmotorhobbyn det största fritidsintresset. , , med 99organiserade klubbar, har 50 000 medlemmar.Uppskattningsvis finns minst lika många personer utanförMHRF som sysslar med äldre bilar.Motorintresset förenar och engagerar många människor.I föreningar och i kamratkretsen förenas tekniskt intressemed social samvaro. Människor med ett aktivtfritidsintresse löper mindre risk att hamna i drogberoendeeller drabbas av andra sociala problem.Trots dessa positiva effekter av motorhobbyverksamhetunderstöds den inte aktivt av samhället. Enligt våruppfattning finns det några enkla förändringar i dagensregelsystem som till ringa kostnader för statskassan skullefå stora positiva effekter.Antalet registrerade amatörbyggda fordon uppgår tillcirka 10 000. tillkommer ca 60 rena amatörbyggen.Enligt bilavgasförordningen (1987:586) skall bilar avolika årsmodeller uppfylla vissa avgasreningskrav. Enligt §20 får medge avsteg eller undantag fråndessa krav ''om det är av ringa betydelse ur miljösynpunkt''.I de fall meddelar undantag frånavgasreningskraven skall en dispensavgift tas ut. Olikaavgifter för olika kategorier av fordon finns fastställda iNaturvårdsverkets författningssamling 1988:4.En av kategorierna omfattar bl.a. amatörbyggda bilar av1989 och senare års modell. Om dessa fordon beviljasundantag från avgasreningskraven uttas en engångsavgift på7 vid första registreringsbesiktningen. Denna avgiftsvarar i vissa fall för upp emot av den totala utgift sombilbyggaren har för sitt fordon (merparten av ''kostnaden''för fordonet är ideellt hobbyarbete). Detta är helt orimligt.Denna avgift bör därför slopas.Vid beskattning av fordon har en årsmodellgräns sattsvid 1950. Enligt vägtrafikskattelagens (1973:601) § 6 ärmotorfordon som enligt bilregistret harårsmodellbeteckningen eller äldre undantagna frånbeskattning. Denna regel är nu otidsenlig och bör ersättasmed en rullande 30-årsgräns för denna skattebefrielse.Införsel och innehav av äldre och historiskt intressantafordon bör underlättas. Förändringar bör genomföras av deavgifter som uttas utöver sedvanlig tull och moms. Ettförslag, i vilket t.ex. accisen ersätts av ett schablonbelopp,bör utarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av dispensavgiften föramatörfordon,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en rullande 30-årsregel för befrielse från fordonsskatt,3. att hos regeringen begär förslag till reglersom underlättar import av kulturhistoriskt intressantafordon.
mot · GG02Sk623 · 1993-01-26 00:00:00 — Målet för svensk alkoholpolitik är att begränsa dentotala alkoholkonsumtionen och därmed skadorna. Dettabygger på totalkonsumtionsteorin, vars riktighet bekräftasav uppföljningar av konsumtionsminskningen åren 1977--1984. Minskad konsumtion leder till positiva effekter bådeför samhället och för den enskilde. WHO-målet omminskad konsumtion med fram innebär på det individuella planet att vart fjärdeglas förblir odrucket och var fjärde flaska blir oköpt.Givetvis skulle det vara enklare för oss alla omalkoholpolitiken vore onödig; att ingen brukar den i störreomfattning, att alla skador undviks. Dock är förhållandetsådant att en betydande grupp medborgare haralkoholvanor, som medför skador och framkallar beroende,som i sin tur leder till ökad konsumtion. För dessa grupperoch för de som saknar kunskap om alkoholtraditionensrisker krävs att alkoholen görs svårtillgänglig genom enrestriktiv alkoholhandel och en hög prisnivå.Erfarenheter från tidigare höjningar visar attpriselasticiteten är sådan att en prishöjning medför att konsumtionen minskar . Normalkonsumenten använder över tiden sammaandel av sin disponibla inkomst för alkoholinköp; denextrema högkonsumenten använder sina tillgängliga pengartill alkohol. I båda fallen medför en prisökning enminskning av konsumtionen.Ett psykologiskt och praktiskt hinder för att höjaalkoholpriserna är att priset på bl.a. alkoholdrycker ochrestaurangbesök påverkar konsumentprisindex. Med dettaföljer att höjda alkoholpriser kan leda till krav påkompensation för löner och till höjningar avbasbeloppsberoende bidrag och transfereringar. Principielltmåste det anses otillfredsställande att höjda skatter för attminska konsumtionen leder till köpkraftskompensation.Det är angeläget att skilja ut den effekt somkonsumtionsbegränsande skatter har på KPI.Det är också angeläget att söka finna metoder sommedför att alkoholpriserna kan regleras fortlöpande. Ettsådant system är att medger att regeringen underlöpande budgetår justerar priset inom vissa ramar.I budgetpropositionen aviserar statsrådet av skatten på starkare alkoholdrycker. Det framgårinte klart med hur mycket och med vilken inriktning. Medhänsyn till den tid som förflutit sedan senaste höjning,svårigheter att nå målet om sänkning av konsumtionen, samt den kraftigt ökandestarkölskonsumtionen, är det angeläget med en 10-procentig höjning, som omfattar hela skalan avalkoholdrycker. Att enbart inrikta sig på starksprit ärfelaktigt. Något intresse av ytterligare differentiering avskatten på svagare drycker torde inte finnas utöver dekommersiella krafternas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en 10-procentighöjning av skatten på alkoholdrycker,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumtionsdämpandeskattehöjningar och konsumentprisindex.
mot · GG02Sk624 · 1993-01-26 00:00:00 — Beskattning av elproduktion m.m. Fjärrvärmebranschen har varit framgångsrik i arbetetmed att ersätta eldning av olja och andra beskattadebränslen med biobränsleeldning, värmepumpar ochindustriell spillvärme. Ersättningen har inneburit attbeskattade bränslen och anläggningar med lågtinvesteringsbehov ersatts av obeskattade energiråvaror ochanläggningar med högt investeringsbehov.Från ändrades tillverkningsindustrinsbeskattning genom att allmän energiskatt togs bort påbränslen och koldioxidskatten minskades till en fjärdedel.För att undvika snedvridning av konkurrensen mellan olikauppvärmningsformer ges samma möjligheter för industrisom har fjärrvärme.Problem uppstår för de verk som varitlyhörda för önskemål om att övergå till att eldabiobränslen. Eftersom restitutionen av skatt till industrinförutsätter att skatt betalas, uteblir återbäringen i de fallenergiverkets bränsle är obeskattat. Det är ju fallet medträdbränslen och torv.Industrier anslutna till dessa fjärrvärmenät bör få sammaskatteåterbäring som om de eldade olja i egen panna. Detkan åstadkommas genom att värmeverken -- underförutsättning att utrustning för detta finns tillgänglig --använder beskattade bränslen i större utsträckning. Detförefaller dock vara en typ av åtgärd som knappast kan varaönskvärd av samhället.Ett sätt att lösa problemet är att införa enskatteåterbäring på per/kWh. Denna nivåmotsvarar vad industrin får i restitution vid användning avolja i egna anläggningar. Skatten skulle alltså kunna erhållasgenom restitution utan att lika stor skatt betalats in för detanvända bränslet, eftersom det är befriat från skatt. Ipraktiken är det alltså fråga om en restitution av det sominbetalats av andra verk, som har ''för mycket'' fossilbränsleandel i förhållande till andelen industrileveranser.Genom denna lösning riskerar de biobränsleeldadevärmeverken inte att förlora den betydande del avleveranserna, som industrin ofta utgör.Regeringen bör närmare utreda förutsättningarna för attinföra en återbäring för användare av obeskattadebiobränslen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avskattetillämpningsreglerna vid beskattning av bränslen vidindustrileveranser.
mot · GG02Sk627 · 1993-01-26 00:00:00 — Momsbeskattningen i samband med föreningsdrift En kommun bör ha rätt till kompensation förmervärdesskattekostnader när kommunen överlåter tillförening att driva verksamhet. Det kan t ex gälla enidrottsförening som övertar driften av en idrottsanläggning.Skattereformens mervärdesskatteregler försvårar i dagföreningsdrift av verksamhet. I samband medskatteomläggningen breddades mervärdesskatteuttaget attgälla också huvuddelen av kommunens verksamhet. För enkommun som driver verksamhet i egen regi är momsenavlyftbar. Det gäller inte för ideell förening i det fall enkommun vill låta en förening ta över ansvaret förverksamheten.Om en kommun vill lägga över driften av kommunalverksamhet till en förening innebär det en merkostnad förkommunen motsvarande den moms som kommunen kanlyfta av om motsvarande verksamhet drivs i regi.Det kan t ex gälla en idrottsförening som vill överta driftenför idrottsplatsen eller en förening som vill driva en allmänsamlingslokal, en barnstuga eller ett bibliotek.Föreningsdrift viktig för förnyelseFöreningsdriven verksamhet är av utomordentligt värdeför samhället. Drift av verksamhet i ideell föreningsregiskapar engagemang och medansvar. Det ger variation,mångfald och stimulerar till konkurrens och framåtanda.Därmed blir det en effektiv och billig lösning för kommunenoch skattebetalarna. drift i föreningsregi blirdärmed också en viktig och nödvändig del av förnyelsen avden offentliga sektorn.Angelägenheten av en förnyelse av den offentligasektorn åberopas också i regeringens budgetproposition.En viktig del i den förnyelsen är att låta andra aktörer taansvar för och offentlig verksamhet. En sådanmycket lämplig och föredömlig aktör är det ideellaföreningslivet.En viktig förutsättning för att det skall vara möjligt attföra över offentlig verksamhet i föreningsregi är att sådanaregler som direkt motverkar en övergång och förnyelseraderas ut. De nuvarande momsreglerna stimulerar snararetill ökad verksamhet i regi eftersom det blirbilligare för kommunen med nuvarande beskattningsreglerför mervärdesskatteuttaget.FörslagKommuner har i vissa fall kompensation förmervärdekostnader som kan belasta kommunen därupphandling sker från näringsidkare eller bidrag ges tillnågon som inte är momsskatteskyldig och har den ingåendemomsen som en kostnad. Det omfattar emellertid bl a inteidrott och kultur. Det är områden som vid en förnyelse avden offentliga sektorn måste komma ifråga förföreningsdrift. Även andra områden som inte harkompensationsrätt kan bli aktuella för föreningsdrift.Vi föreslår att alla kommunala bidrag ellerupphandlingar med ideella föreningar som berör kommunalverksamhet som övergår i föreningsregi omfattas av detkompensationssystem som redan finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad rätt till kompensation förmomskostnader i samband med drift av offentligverksamhet i föreningsregi.
mot · GG02Sk630 · 1993-01-26 00:00:00 — Beskattningen av alternativa energislag Det finns många trängande skäl till att en infasning avförnyelsebara, alternativa energislag nu är nödvändig för attkunna fasa ut kärnkraften och fossila bränslensom diesel, eldningsolja och bensin så snart som möjligt.Miljövinsterna är välbekanta och likaså behovet avförnyelse av energislagen så att de dels inte förbrukas, delsinte genom koldioxidutsläpp ytterligare förstärkerväxthuseffekten.För att ge tydliga signaler till industrin ochprivatkonsumenten är det nödvändigt att genom ekonomiskstyrning gynna de alternativa energislagen på bekostnad avde traditionella, mer miljöbelastande. En sådan tydligsignal vore att momsbefria dessa energislag och därmed ökaderas konkurrenskraft och möjlighet att etablera sig påmarknaden.De alternativa energislagen är ju många: solkraft,energiskog, våg-, vatten- och vindkraft för att nämna någraexempel.I län görs nu en vällovlig satsning påbiodiesel. I ett samarbete mellan Svensk Ekobränsles fabriki och , Stigsvig, nära Klippanlanseras biodiesel, en kombination av animalisk ochvegetabilisk olja, byggd på grisfett och rapsolja.Verksamheten som presenterades i Kristianstadsbladet930108 har fått en god start. Så har t ex Norups gård iKnisslinge blivit en ''bio-mack'' där allmänheten kan köpabiodiesel under namnet ''rapsodi''. Erfarenheterna ärmycket goda av drivmedlet, som förutom att det ärförnyelsebart också är mindre miljöbelastande, bl a därföratt det är svavelfritt och utsläppen av kolväten ochpartikelutsläpp är mindre än med den bästa dieseloljan.Ett annat exempel är att landets första rapsoljebussarsom ska gå i regional trafik invigs i . De tvåbussarna ska trafikera och / under enförsökstid . Dessa bussar drivs med rapsoljabehandlad med kaustiksoda och alkohol för att göra denmer lättflytande. Nackdelen med drivmedlet är bara att denär dyrare; litern mot litern fördieselolja.Många fler exempel kunde nämnas på hur rapsolja blirdrivmedel eller etanol blandas med bensin. I , med destora åkrarnas möjlighet att odla raps som drivmedel ochbränsle, skulle en momsbefrielse ge en mycket godstimulans för alternativ odling av gröda, som alternativ tillatt ställa av . kunde en sådan momsbefrielse innebäraetableringsmöjligheter, möjlighet till investeringar och,även efter periodens slut, ge möjlighet till en utvärderinginför framtiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda hur en tidsbegränsadförsöksperiod med momsbefrielse på förnyelsebaraenergislag, som raps, skulle kunna påverka deras möjlighetatt successivt ersätta fossila bränslen.
mot · GG02Sk631 · 1993-01-26 00:00:00 — är en ö som hotas av isolering. Turisternaflyr denna mycket attraktiva ö. Det kostar runt 1 600 kronorför en tvåbarnsfamilj att åka till tur och retur i dag.Jämför man motsvarande kostnad för denna familj att åkaGöteborg--tur och retur kostar det runt 750kronor. Tittar man sedan på sträckan --kostar en sådan resa tur och retur omkring 250kronor. Priserna är givetvis jämförda under sammaförhållanden i samtliga tre fall. Detta visar klart och tydligtatt även efter regeringens nya subventioner kommerkostnaden att ligga avsevärt mycket högre för resenärer tillGotland. Kostnaden för en bofast är givetvis mycket lägremed hjälp av subventioner från staten, men ändå för högaäven för denna grupp. De svenska turisterna sviker dennavackra ö och åker istället utomlands för att skatta, förlåtturista. De eventuella utländska turister som tänkt att åkatill gör inte detta när de får reda på att det ärmycket dyrt att fraktas över till denna ö.Hur skall man då lösa detta problem med att Gotlandhåller på att isoleras och att framtiden ser mörk ut för dennaö. Man kan ju fortsätta att med skattemedel öka anslagentill att sänka biljettpriserna på Gotlandsfärjorna, men dettagillar säkert inte det redan hårt skattebelastade folket iSverige och dessutom rimmar det inte att ge ut bidrag frånden redan svårt ansatta statskassan.Nej, lösningen på detta allvarliga problem är att införataxfreeförsäljning på dessa färjor. Detta kommer att ledatill att biljettpriserna sänks kraftigt till likvärdiga nivåer somfärjelinjerna till våra grannländer. Taxfreeförsäljningenkommer att innebära att fler svenska och framföralltutländska turister kommer att söka sig till . Helaturistnäringen på kommer att få en kraftiguppgång; turistnäringen på räknar med ett tillskottpå . Vad som också är viktigt attpåpeka i detta sammanhang är att staten slippersubventionera denna verksamhet med färjetrafiken till ön.Detta förslag att rädda genomtaxfreeförsäljning samt att spara skattepengar åtmedborgarna borde normalt sett inte vara svårt att få gehörför i då kammaren skall representera ett snitt avden svenska befolkningen. De flesta svenskar tycker att ensådan åtgärd vore både sund och vettig att genomföra, så vihoppas nu att de folkvalda också skall tycka som gemeneman och rösta fram ett sådant förslag att rädda Gotland.Observera att svenska staten sparar hela det stöd på 160miljoner/år som ges till Gotlandstrafiken samt attresenärer till och från skulle få avsevärt lägerebiljettpriser. För en familj på fyra personer kommer det attröra sig om i minskade biljettpriser fören tur och retur-biljett. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att taxfreeförsäljning påGotlandsfärjorna blir tillåten.
mot · GG02Sk632 · 1993-01-26 00:00:00 — Placering av tullpersonal i Vid senaste omorganisation placering av personal i Västervikskommun ner, ett beslut som tyvärr fått negativakonsekvenser för de myndigheter som skall upprätthålla lagoch ordning. kommuns kustområde är stort ochsvårbevakat. Vi har flera hamnar och anläggningsplatser ien skärgård som är mycket stor. Vi trafikeras avyrkesmässig sjöfart och en mycket stor fritidsbåtstrafik.Sedan 1989 har vår trafik mot i första hand haft enmycket kraftig utveckling. Detta anser vi är mycket positivtur båda regionernas synpunkt. Men tyvärr så har det blandallmänheten, hemvärnet (som har enobservationsverksamhet i skärgården) och den lokalapressen redovisats att smuggling förkommer.Det som diskuterats är smuggling av alkohol, narkotika,anabola steroider och vapen. För att komma till rätta medproblemet måste en lokal tullpersonal finnas till hands. Detduger inte att skicka folk från som ligger 15--20 milifrån de hamnanläggningar som berörs. Polis ochkustbevakning saknar enligt uppgift den behörighet somkrävs varför de inte kan vara något alternativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade resurser för placering avtullpersonal i .
mot · GG02Sk635 · 1993-01-26 00:00:00 — ingicks en överenskommelse mellan Sverigeoch som öppnade möjlighet till en ändradklassificering av färjeleden --/ frånkort till lång rutt. beslöts att någon motsvarandeändring ej skulle ske beträffande linjen --Allinge/Bornholm.Den enda motivering som lämnats beträffande detsistnämnda beslutet är det danska skatteministerietsuttalande att trafiken mellan och ej äratt betrakta som ''trafik i vanlig mening'' enligt den nordiskaprovianteringsöverenskommelsens bestämmelser. Dettauttalande strider klart mot de svenska tullmyndigheternasuppfattning att färjeleden --Allinge har såväl ennaturlig linjesträckning som ett naturligt resandeunderlag.Skillnaden i klassificeringen av de båda linjerna har letttill en ohållbar konkurrenssituation för linjen --Allinge gentemot linjen --. Den skattefriaförsäljningen på den senare linjen har visat sig vara ettkraftfullt marknadsargument och subventionerar dessutombiljettpriserna till en nivå som klart understiger vad som kananses företagsekonomiskt acceptabelt för --Allinge-linjen. Ett resultat härav kan bli att trafiken mellanSimrishamn och Allinge kommer att upphöra vilket i sin turinnebär klart negativa konsekvenser för turistnäringeninom Simrishamnsområdet och östra har tidigare väckt motion med hemställan attriksdagen som sin mening ger till känna attfärjeförbindelsen --Allinge bör omklassificerastill lång rutt samt att frågan omgående tas upp till diskussionmed (motion 1991/92:Sk606).Vid behandlingen av bl.a. denna motion uttaladeskatteutskottet (1991/92:SkU25) som sin uppfattning attfrågan om korta eller långa rutter så långt som möjligt börlösas på ett likartat sätt för jämförliga färjelinjer. Utskottetutgick från att regeringen försöker lösa frågan i sinakommande förhandlingar med Danmark.Utskottets ställningstagande har ännu ej lett till attdenna fråga lösts. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt färjeförbindelsen --Allinge böromklassificeras till lång rutt,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen skyndsamt bör försöka lösa frågan på det sättsom framgår av skatteutskottets uttalande.
mot · GG02Sk637 · 1993-01-26 00:00:00 — Energisnålare och miljövänligare bilar Utsläppen av klimatpåverkande gaser är en av vår tidsstörsta miljöproblem. Ökningen i atmosfären avväxthusgaser, och då i första hand koldioxid, innebär englobal uppvärmning av jorden vilket kommer att ge storaförändringar i fråga om växtlighet på jorden. Utsläppen avklimatpåverkande gaser har samma effekt oavsett var desker. Problemet är således globalt. Skogen utgör en viktigkolfälla som tar hand om och binder koldioxid. Därför ärdet viktigt att genom sin biståndsverksamhetarbetar för beskogning av tidigare beskogade, nu skövladeområden.En ännu viktigare åtgärd måste vara att minska demiljöförstörande utsläppen. För det krävs bland annat attenergisnålare teknik börjar användas. Det gäller inte minstinom transportväsendet där så mycket som möjligt avtrafiken bör styras över till järnväg och sjöfart.Vi måste dock konstatera att bilen i många fall är detöverlägset bästa, ofta det enda möjliga färdmedlet. Detgäller bl a för den som bor och arbetar i glesbygd eller påmindre orter, för den som bor i tätort och måste förflyttasig till glesbygd eller mindre orter, t ex till torpet, för densom vill åka ut i skog och mark för att plocka bär och svampeller för att enbart rekreera sig.Det måste ske en satsning på energisnålare och därmedmiljövänligare bilar. Det görs bäst genom införandet avdifferentierad beskattning på nya bilar. I propositionen ''Engod livsmiljö'' sägs: ''Ett nytt system med ekonomiskastyrmedel införs som bygger på att nya fordon indelas imiljöklasser.'' Ett förverkligande av detta beslut kräver attbilar med stor bränsleförbrukning åsätts hög nybilsskattmedan bilar med låg bränsleförbrukning får låg eller ingenskatt.En större differentiering av bilaccisen blir ett brastyrinstrument till energisnålare bilar och stämmer välöverens med beslut påmiljöområdet.Nya regler måste införas successivt. Biltillverkarnamåste få tid på sig att utveckla ny bränslesnålare teknik.Den successiva förändringen av nybilsbeskattningen bördärför påbörjas och få fullt genomslagom förslagsvis . Det skulle innebära att det finns enstyrning som slår igenom fullt ut in på 2000-talet.På 2000-talet bör det vara ovanligt med bilar som drar merän bensin per mil.Biltillverkning och handel med bilar är beroende avgemensamma internationella regler. Därför måste ienlighet med den proposition som citerades ovan arbeta förett internationellt accepterande av differentieradnybilsbeskattning för att få hejd på trafikens storamiljöförstörande effekter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utforma ettavgiftsoch skattesystem som kan fungera som ettstyrinstrument för bilfabrikanterna att satsa påenergisnålare teknik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i olika internationellasammanhang arbetar för att krav ställs på bilindustrin attutveckla teknik som ger energisnålare och mer miljövänligabilar.
mot · GG02Sk638 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundGotland, vårt landskap i öst, en pärla i mitt,vars utsatta läge i det skugga nu har förbytts ien betydande framtidspotential. ligger nu som ettnav i mitt och bara väntar på att exploateras.Ny demokratis förslagUtred möjligheterna att göra till enfrihandelszon! Det skulle i Hansatidens anda främjahandeln i och vara till stor och omedelbarnytta speciellt för de baltiska staternas utveckling. Vidareskulle det göra mycket attraktivt som res- ochturistmål, för hela , vilket i sin tur skulle geunderlag för en omfattande båttrafik av samma typ som trafikerar och . Det skulle till och medkunna innebära att genom att görs till frizonsamtidigt som och ansluter sig till EG,kvlificeras trafiken för taxfreeförsäljning.Gotland skulle bli ett sjudande handelscentrum och enblomstrande turistattraktion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt göra till en frihandelszon.