mot · GG02Jo39 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen Vi ser nu åter en omvandling av svensk jordbrukspolitik.Den är onödig och medför en inlåsning i en struktur sominte är framtidsinriktad. Den är kostsam, , men framförallt i ett längre tidsperspektiv. Den är orättvis eftersom denförskjuter subventionssystemet från små till stora, från norrtill söder.Denna politik tar vi avstånd ifrån, och vi beklagar att1990 års beslut som fem av partier stod bakomnu är inaktuellt.I behandlingen av budgetpropositionen framstod detsom uppenbart att regeringen inte åtnjuter riksdagensförtroende i jordbrukspolitiken. Jordbruksministern lednederlag på så väsentliga punkter som omställningsförslagetoch prisnivån. Dessutom har regeringen inte den borgerligamajoritetens stöd i sin takt i EG-anpassningen -- den gårenligt den borgerliga utskottsmajoriteten alltför långsamt.Grundtanken livsmedelspolitiska beslut var attbringa balans mellan produktion och konsumtion. Dettaskulle åstadkommas genom en successiv nertrappning avsubventionerna och ett avskaffande av regleringssystemet.Det var en sund linje. En överskottsproduktion är alltidskadlig, den kostar mycket pengar och driver uppintensiteten med hjälp av kemikalier.I och med ett eventuellt EG-medlemskap förändras densvenska linjen på lite sikt. Enbart ansökan om medlemskapär dock inget motiv för den omvandling av politiken som vinu ser. Tvärtom är det av synnerligen stor vikt att vi bringarproduktionen i balans, för att stå väl rustade ochkonkurrenskraftiga inom Gemenskaperna.Regeringens oförmåga att i fullföljaomställningen och därmed den omstrukturering avjordbruket som är nödvändigt, innebär attspannmålsproduktion nu åter stimuleras, överskotten ökar,priset pressas och krav på nya subventioner kommer attställas. På detta vis erhåller spannmålsbönderna ersättningtvå gånger och skattebetalarna betalar också två gånger.Anpassningsåtgärder inom jordbruket inför ett EG-medlemskapDelar av proposition 1992/93:183 är avhängiga avbudgetpropositionens förslag om inlösenpriser.Neddragningen av direktstödet till animalieproducenternaoch dess fördelning mellan olika djurslag är direkt relaterattill sänkta spannmålspriser och sänkt gränsskydd förproteinfoder. När nu inlösenpriset för spannmål höjts iutskottsbehandlingen innebär det antingen en merkostnadför animalieproduktionen eller en ökad import av foder.Det sistnämnda ökar överskottet och därmed kostnadernaför skattebetalarna.Förutsättningarna för animaliesidan är såpassförändrade att vi yrkar avslag på propositionen i denna deloch begär ett nytt förslag, där hänsyn har tagits till deförändrade kostnader som den nya situationen medför. Närdet gäller referenspriset på nötkött, griskött, ägg ochfågelkött bör regeringen återkomma med en redovisning tillriksdagen av skälen till att regeringen har valt denföreslagna nivån.Åtgärder inom vegetabiliesektornVi delar propositionens förslag i denna del.Åtgärder inom grönmjölsproduktionVi delar propositionens förslag i denna del.Industrins råvarukostnadsutjämning m.m.Propositionen tar här upp förslag för att öka svensklivsmedelsindustris konkurrenskraft på en utländskmarknad. Vi föreslog redan i vår motion i anslutning tillbudgetpropositionen att ett särskilt stöd borde införas föratt marknadsföra goda svenska förädladelivsmedelsprodukter på den europeiska marknaden.Propositionen föreslår att 150 miljoner får tas i anspråk urRÅK-systemet för en sådan lansering. Vi delar regeringensuppfattning om stöd till marknadsföring av svenskalivsmedel men är inte beredda att anslå 150 miljoner utanföreslår 50 miljoner. Vi vill emellertid understryka att detär förädlade produkter som avses. Det är här som svensklivsmedelsproduktion har en framtid -- inte i en export avbulkvaror. Detta synsätt innebär att vi inte godtarregeringens förslag om att använda 100 miljoner från RÅK-systemet för att finansiera en ökad export av gris- ochnötkött. Vi avslår regeringens förslag i denna del.Anpassningsåtgärder inom trädgårdssektorn inför ettEG-medlemskapSvensk trädgårdsnäring har ett årligt produktionsvärdepå . Antalet stadigvarande sysselsattaberäknas till 7.500 personer. Till detta kommersäsongsanställda till ett antal av 17.000 (motsvarar 2.000årsarbetare.) Till detta kommer ytterligare personer ikringfunktioner, förädling, service m.m.Trädgårdsnäringens betydelse varierar från region tillregion. Störst betydelse har den för , menförutsättningarna finns i hela landet.Sveriges innevånare har ökat sin grönsakskonsumtiontill och frukt- och bärkonsumtionen till perperson och år. Trots detta äter vi klart mindre grönsaker ochfrukt än vad man i allmänhet gör i andra europeiska länder.En ökad konsumtion av bär och frukt kan rekommenderasur ett folkhälsoperspektiv. En enig expertis menar attsvenska konsumenter bör minska intaget av fett och salt ochöka fiberintaget.Det finns således både sysselsättningspolitiska ochhälsopolitiska motiv för att stimulera en fortsatt svenskträdgårdsodling.Jordbruksministern föreslår ett anslag på . Pengarna skallbland annat användas till produktutveckling, förbättradeoch säkrare marknadsprognoser samt centrala insatser föratt effektivisera marknadssidan. Vi delar dennauppfattning.Växthusnäringen och energibeskattningenVäxhusnäringen är mycket energiintensiv. Näringendrivs också i hård internationell konkurrens, och för attsäkra dess överlevnad fordras internationelltkonkurrenskraftiga energikostnader.I samband med energipolitiska beslut 1992föreslogs från socialdemokratisk sida att växthusnäringenpå samma sätt som industrin tas in i systemet med ettgenerellt tak för energiskatten. Detta skulle innebära enminskad skattebelastning för växthusnäringen jämfört medriksdagens beslut.Vi upprepar därför vårt förslag om ett den sammanlagdaskatten inte överstiger 0,av produkternas saluvärde.FruktodlingenSituationen för den svenska fruktodlingen är mycketbesvärlig. Det har visat sig att de stödåtgärder, bl.a. i formav röjningbidrag och tullskydd, som infördes i sambandmed att importregleringen av äpplen och päron avveckladesinte var tillräckliga för att bevara fruktodlingenskonkurrenskraft.Från den yrkessmässiga fruktodlingens sida har mangjort stora investeringar i nyplantering av fruktträd för attkunna möta den hårda importkonkurrensen. Man har ocksåfrån näringens sida gjort allt för att anpassa sig till den nyamarknadssituationen.Vi anser att det är mycket angeläget att den svenskafruktodlingen kan bevaras. börsnarast få i uppdrag att snabbutreda och föreslå åtgärder föratt hindra att den svenska fruktodlingen slås ut. Detta liggeri linje med ett beslut som tidigare fattats av ochsom bl.a. innefattade ett uppdrag till dåvarandelantbruksstyrelsen att undersöka konsekvenserna av attimportstoppet för frukt har avskaffats.HemträdgårdsområdetI propositionen diskuteras frågan om forskning ochutveckling på trädgårds- och grönytesektorn.Föredraganden hänvisar till proposition 1992/93:170 omforskning för kunskap och framsteg i vilken det föreslås att11 skall tillföras detta område. Medlenskall fördelas av Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Vihar i en tidigare motion, 1992/93:Jo244, närmare beskrivitmotiven för ett fortsatt samhällsstöd till verksamheternainom hemträdgårdsodlingens område, bl.a. det arbete sombedrivs av fritidsodlingens organisationer och som ärnödvändigt om resultatet av FoU-arbetet på detta områdeskall få någon större effekt i praktisk tillämpning.Riksdagen bör därför göra regeringen uppmärksam påvikten av att tillräckliga medel fortsatt avsätts för FoU ochdärmed sammanhängande information och rådgivning påhemträdgårdsområdet.Åtgärder för att minska miljöpåverkan och främjaekologisk trädgårdsproduktionJordbruksministern föreslår att det anslag på 10 miljonersom föreslogs i budgetpropositionen för ekologiskjordbruksproduktion även skall få nyttjas förträdgårdsnäringen. Vi beklagar att regeringen inte genomen proposition skapat en överblick över olika grödor ochanslag. Valet av anslagsdisposition medför en stor olägenhetbåde vid motionsskrivandet och i den efterföljandebehandlingen. Det framstår som något märkligt attregeringen innan utskottet ännu har tagit slutgiltig ställningtill regeringens senaste förslag i ämnet, nu föreslårförändring i möjligheterna till användning. Vi kan dockkonstatera att vi redan i vår motion med anledning avbudgetpropositionen innefattade trädgårdsnäringen ianslaget. Vi föreslog dessutom en höjning till 25 miljoner.Därför instämmer vi i principförändringen vad beträffar de10 miljonerna men inte i beloppets storlek.Stödet till jordbruket i norra livsmedelspolitiska beslut fastställdes enlönsamhetsgaranti för jordbruket i norra . Iuppföljningen av riksdagsbeslutet fastslogs att dengenomsnittliga lönsamheten för ochförsta skall utgöra bas förlönsamhetsgarantin. Lönsamhetsberäkningar skulle vidaregöras genom modifiering av den kalkylmodell för beräkningav merkostnader som användes års beslut.Propositionens förslag innebär ett väsentligt avsteg fråntidigare beslut genom att den föreslagna nivån inte byggerpå ett kalkylmässigt underlag. Vi ser detta som ett avstegfrån en viktig princip, byggd på objektiva grunder. Detta ärsärskilt väsentligt då företrädare under pågåendemedlemskapsförhandlingar med EG arbetar för utökademöjligheter till regionalpolitiskt stöd. Möjligheten attuppnå en bra uppgörelse vad gäller stödet till norra enligt vår mening att ambitionsnivån i dettakänsliga skede inte sänks.Vi förslår därför en uppräkning av Norrlandsstödet med73 miljoner, sammantaget 1,044 miljoner. Finansieringenföreslås ske genom en överföring av 73 miljoner ur RÅK-systemet till statsbudgeten.Rådgivningen till jordbruketJordbruksministern anger i propositionen vilka kriteriersom skall utgöra grund för statens rådgivning till lantbruket.Vi delar dessa åsikter. Men vi finner det synnerligen svårtatt särskilja rådgivning knuten till myndighetsutövning ochövrig rådgivning. Om till exempel fattar beslutom att länsorganen skall stimulera kompletterandeföretagsverksamheter i glesbygden och lantbruksenheternavid länsstyrelserna anordnar kurser i detta är det givetvis attbetrakta som myndighetsutövning. Propositionen är pådenna punkt mycket dubbelbottnad. Jordbruksministernpläderar för fortsatt statlig rådgivning i huvudsak. Samtidigtskall den lilla del (enligt utredningen) som fallerutanför myndighetsutövning utsättas för konkurrens.Detta skulle ge en besparing på 8 miljoner. Rimligheteni resonemanget är svår att bedöma. Vi ser klara olägenheteri en privatiserad rådgivning och förutsätter klararedistinktion från regeringens sida i det regleringsbrev somföljer riksdagsbelutet.Rådgivningen till trädgårdsnäringenVi delar propositionens förslag i denna del.Lantbruksskolornas roll i fortbildning och rådgivningm.m.Vi delar propositionens förslag i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå proposition 1992/93:183 iden del som behandlar åtgärder inom animaliesektorn, dvs.direktbidraget till mjölkkor och referenspriserna förnötkött, kalvkött, griskött, fågelkött och ägg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anvisa 50 miljoner kronorsom stöd till marknadsföring och exportfrämjande åtgärderför svenska förädlade livsmedel,3. att beslutar avvisa propositionens förslag attanvisa ur RÅK-kassan som stöd tillexport av kött och fläsk,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den sammanlagdaenergibeskattningen vid yrkesmässig växthusodling inte fåröverstiga 0,,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FoU på hemträdgårdsområdet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabbutredning om denyrkesmässiga fruktodlingen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till jordbruket i norraSverige,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rådgivningen till jordbruket.