ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub512 · 1993-01-26 00:00:00 — Olycksstatistiken för cyklande barn på allmän väg ärmycket oroande. I den täta och delvis hetsiga trafikmiljödär dagens bilister tar sig fram är det inte så lätt alla gångeratt hinna se cyklande barns plötsliga felbeteende i trafiken.Därför gäller det att ge barnen erforderlig kompetens föratt klara dagens trafik. Det innebär att de skall ha vissakunskaper och visa riktigt beteende vid cykling på allmänväg. Legitimiteten för deras kompetens ges i form av enlegitimationshandling, som utformas så att den också kananvändas i det sociala umgänget som m.m. Mederforderlig kompetens har de också skaffat sig godaförutsättningar att framföra moped undertryggare former.Utbildning och prov skall handhas av skolan med stödfrån polisen och skall förslagsvis ges under årskurs 4--6.På sikt kan utbildningen även knytas tillkörkortsutbildning och ingå i en kontinuerligtrafikantutbildning som syftar till att få ansvarsfullatrafikanter och därmed färre trafikolyckor. Det är inte baraen överlevnadsfråga, även om den är viktigast, utan även ensamhällsekonomisk fråga av stora mått. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förtrafikundervisning i skolan med betyg i form avkompetenskort för cyklande barn.
mot · GG02Ub515 · 1993-01-26 00:00:00 — I vårt informationssamhälle, där olika medier tar alltstörre del av våra barns tid, är det viktigare än aldrig förrmed en stimulerande gymnastikundervisning. Dagenssamhälle leder såväl vuxna som barn till allt mer sittandeaktiviteter. Barnlekar i skog och mark håller tyvärr på attförsvinna. Våra resor till och från arbete och skola sker tillväxande omfattning med olika kommunikationsmedel.Egen cykel eller promenad har benägenhet att minska iomfattning.Detta gör behovet av att påverka barn och ungdomar tillatt redan från skolan få med sig kunskaper och attityd till ettbra ansvarskännande förhållande till sin kropp alltviktigare. Majoriteten av barn och ungdomar klarar idaginte av att ta tag i motionerandet . Den grupp sombehöver rörlighet, behöver mest stimulans tilldetta. De aktiva ungdomarna söker sig, oavsett var och näraktiviteten skall utövas, till dylika sammankomster. Dettaoberoende av om det är en organiserad verksamhet ellerhelt frivilligt.Det vore att göra både samhälle och uppväxande släkteten ''björntjänst'' med en nedskärning av antalet timmar förgymnastikundervisning. Hela samhället ropar efterfysiska aktiviteter. Det är därför naturligt attgymnastikundervisningen får en sådan inriktning attergonomi och skötsel av den egna kroppen får en ärlig platsoch tid. Genom ergonomi-undervisning tillskapas enbetydande samhällsinvestering och förebyggande sjukvård,som ger ekonomiska effekter.Gymnastikundervisningen är den bästa modellenför att lära ungdomar att bygga upp sin kropp på ett i allaavseenden sunt och effektivt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnastikundervisningen igrund- och gymnasieskola.
mot · GG02Ub516 · 1993-01-26 00:00:00 — Ämnet bild i ungdomsskolan Socialdemokraterna markerade i regeringsställningskolans betydelse som kulturinstitution. Kultur i skola-projektet ledde till att många skolor förde in kulturen i nyaspännande former i skolarbetet. Alla erfarenheter visar atten framgångsrik kulturförmedling i skolan kräver ettsamspel mellan upplevelse, analys och eget skapande. Bildär ett ämne där de praktiska förutsättningarna är goda attlåta dessa moment naturligt avlösa varandra, återkommaregelbundet och förstärka varandra.Läroplanskommitténs förslag att skära ner denobligatoriska undervisningen i ämnet bild i då bildenspelar en så viktig roll i samhället och speciellt iungdomskulturen är att ställa ungdomarna ''utanför''.Det är viktigt att eleverna ges möjligheter till praktiskt och teoretisktarbete med bild, skapa själva och lära sig att skilja bild ochverklighet i alla dessa bilder man möter överallt i samhället.Barn och ungdomar bör bli medvetna om bildspråket ochdess möjligheter, få kunskap om det språk som vid sidan omordet bearbetar känslor, funderingar, värderingar ochutvecklar estetiska värden. Bilden har ett kulturbärandeansvar.Vi måste tillvarata ett barns alla resurser. Modernhjärnforskning visar att motorisk och andlig aktivitet höjerinlärningsförmågan. För att bearbeta och förankra teoretiskkunskap krävs en andlig stimulans där bl.a. bilden spelar enviktig roll. Barnen skall erbjudas tid och möjlighet attuttrycka sig på ett eget och personligt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet bild i ungdomsskolan.
mot · GG02Ub517 · 1993-01-26 00:00:00 — Miljö- och utvecklingsfrågor i utbildningen presenterades ett nytt förslag till läroplan förhela barn- och ungdomsutbildningen. betänkande behandlasinternationaliseringsfrågor på flera olika ställen.Tyngdpunkten i resonemangen ligger dock vid ochEuropa. Vid den fortsatta behandlingen av betänkandet böräven stor vikt läggas vid världen utanför ,övergripande framtidsfrågor som den globalamiljöförstöringen och den lavinartadebefolkningstillväxten.Samtidigt som klyftorna ökar mellan fattiga och rikaländer, minskar toleransen för det som är annorlunda.Många av de problem som vi står inför kräverinternationella lösningar, men detta är omöjligt utanindividernas förståelse och insikt.Internationaliseringen och samarbetet mellan länder ochmänniskor ökar ständigt. Snabba kommunikationerkrymper avstånden, utbildning och språkkunskaper gör attband knyts mellan folk och kulturer. Ekonomi, politik ochmiljöfrågor kommer allt oftare in i ett globalt perspektiv.I -- programmet för miljö och utveckling frånRiokonferensen -- betonas vikten av att skolutbildningenbelyser de internationella miljö- och utvecklingsfrågorvärlden står inför. I ett liberalt perspektiv är det angelägetatt individerna utrustas med god kunskap och insikt omvärlden och de globala spörsmålen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge de globalaöverlevnadsfrågorna en framskjuten plats i den kommandeläroplanen.
mot · GG02Ub524 · 1993-01-26 00:00:00 — Läromedel för begåvningshandikappade elever Möjligheterna att producera läromedel förbegåvningshandikappade elever har under en följd av årförsämrats alltmer. Målgruppens storlek är 26 000 personer,att jämföra med 6 000 rörelsehindrade, 1 200 synskadadeoch 1 800 hörselskadade.De medel som anslogs för begåvningshandikappadeelever /93 var , förrörelsehindrade , för hörselskadade 488 kronoroch för synskadade per elev.Situationen för i (i skolan) är sådan attbehovet av omtryck av vissa läromedel liknandegrundskolans basläromedel för de obligatoriskaskolformerna måste prioriteras och tillgodoses inom ramenför tillgängliga utvecklingsmedel. Detta är oacceptabelt.I det ansträngda ekonomiska läge som för närvaranderåder, finns det för /94 inte utrymme atttilldela ytterligare anslag. Behovet av läromedel förbegåvningshandikappade elever bör dock uppmärksammasoch få prioritet vid kommande budget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de otillräckliga resurserna för attproducera läromedel åt begåvningshandikappade elever.
mot · GG02Ub526 · 1993-01-26 00:00:00 — Utökad antagning till gymnasieskolan I den nuvarande sysselsättningskrisen är det angelägetatt ge så många medborgare som möjligt en bra utbildning.Våra skolor kan genom utökad användning av interaktivtelevision ge nya utbildningsmöjligheter. Skiftanvändningav skollokaler ger också utrymme för ökadundervisningskapacitet. Gymnasieskolan bör kunnaanvändas som en resurs och ta emot elever från allaåldersgrupper i s.k. skiftklasser. Ett brett erfarenhetsutbytekan då utveckla tidigare dolda talanger hos deltagarna.Elever som får utveckla sig och utbilda sig till det de ärintresserade av når oftast de bästa resultaten. Låt oss ta varapå denna dolda resurs i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad användning av interaktivtelevision i undervisningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skiftanvändning av skollokaler,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av skiftklasser.
mot · GG02Ub527 · 1993-01-26 00:00:00 — Betygsberedningens misslyckandeBetygsberedningen lade fram sitt i det närmasteenhälliga betänkande . Endast Nydemokrati reserverade sig. Utbildningsdepartementetskickade ut förslaget på en bred remissomgång. Ochresultatet är en fullständig förödande kritik motbetygsberedningens förslag.119 av 120 remissinstanser avvisar förslaget. Devanligaste motiveringarna är att förslaget är ''oklart'',''motsägelsefult'', ''inkonsekvent'' och ''oanvändbart''.Detta torde vara en av de värsta bottennoteringarna inomdet svenska utredningsväsendet.Högklassig och konstruktiv kompetens finnsemellertid -- utanför Betygsberedningen.Ny demokrati föreslår därför att t ex professorernaFerence och vid de pedagogiskainstitutionerna vid resp Högskolan iKarlstad får i uppdrag att sopa upp de positiva fragmentsom finns i betygsberedningens förslag. Dessa tvåprofessorer bör få i uppdrag att arbetafram några enkla och användbara förslag till betygssystemför den svenska skolan enligt samma direktiv som gällde förBetygsberedningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att i enlighet medmotionens tankegångar en arbetsgrupp tillsätts med uppgiftatt utarbeta förslag till ett enkelt och användbartbetygssystem.
mot · GG02Ub601 · 1993-01-26 00:00:00 — Akademisk utbildning i omvårdnad Den professionella omvårdnaden omfattar både enpraktisk yrkesverksamhet och en vetenskaplig disciplin.Omvårdnad är sjuksköterskans primära ansvar. Omsorg ommänniskan är omvårdnadens kärna.Omvårdnad som verksamhet är en samhällsservice meduppgift att främja människors hälsa och att vårda friska,sjuka och döende. Omvårdnad som disciplin utvecklar nykunskap och förståelse för människors erfarenheter,reaktioner och tolkningar av hälsa och sjukdom.Omvårdnadsforskare studerar också omvårdnadensgrundförutsättningar samt miljöns betydelse för att främjahälsa och helande.För att kunskapsutvecklingen inom omvårdnad skallkunna nå sin fulla kapacitet måste dagens sjuksköterskor hamöjlighet att erhålla en fullvärdig akademisk utbildninginom disciplinen. Det måste således från grund- tillforskarutbildning finnas en möjlighet till utbildning inomdisciplinens ram. För att höja omvårdnadens status ochkvalitet behöver det vara disputerade sjuksköterskor somleder utvecklingen med sjuksköterskeutbildning,teoriutveckling och forskning inom omvårdnad och sominnehar ledande befattningar inom hälso- och sjukvården.En forskarutbildning inom omvårdnad bör liksom annanforskarutbildning vara knuten till universitet och utgöra enautonom disciplin. Fasta forskarresurser måste därförtillskapas och professurer tillsättas med personer som harakademisk kompetens inom ämnet omvårdnad. Under enövergångsperiod kan forskarutbildning i omvårdnadanordnas i samarbete med exempelvis något amerikansktuniversitet.Utbildningen bör följa traditionen vid filosofisk fakultetmed kursdel och avhandlingsarbete av samma omfattning.Denna typ av utbildning bör finnas vid samtliga universiteti Sverige.Det finns ett stort antal sjuksköterskor medutbildning på forskningsförberedande nivå. Flera av dessahar påbörjat forskningsarbeten utan att vara knutna tillfakultet. är behovet av forskarutbildadesjuksköterskor stort. Behovet ökar ytterligare då den nyasjuksköterskeutbildningen startar . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i omvårdnad viduniversitet.
mot · GG02Ub602 · 1993-01-26 00:00:00 — Forskning i turkiska språket och kulturen Turkiska språk talas i ett område som sträcker sig frånKina i öster till det i väster. Av de femtonrepubliker som vuxit fram ur det sovjetiska väldet har sexen dominerande eller omfattande turkiskspråkigbefolkning. Turkisk kultur har i flera avseenden präglatutvecklingen i . Stora turkiska minoriteterfinns numera i många västeuropeiska stater, inte minstTyskland. Även i har turkiskan blivit ett viktigtinvandrarspråk.Sveriges kontakter med de turkiska folken går långttillbaka i tiden. Diplomatiska relationer med Krimtatarernaupprättades , och de följandeårhundradena vidgades förbindelserna mellan ochdet osmanska imperiet. Turkologin är därför även enhjälpvetenskap vid studiet av svensk historia.Det är mot denna bakgrund angeläget att det i Sverigefinns goda kunskaper i det turkiska språket och de turkiskafolkens kultur. Ett flertal svenska forskare har gjortbemärkta insatser inom turkologin. Även bland turkiskainvandrare i finns en viktig vetenskaplig potential.Det saknas därför inte förutsättningar för en intensifieradforskning på detta område.Inför den senaste forskningspropositionen föreslogUHÄ inrättande av en tjänst som professor i turkiska språkvid . Tyvärr fann regeringen inteutrymme för denna tjänst. Vid det forskningsbeslut som nuska fattas bör en ökad satsning på turkiska äntligen kommatill stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning på forskning omturkiska språket och kulturen.
mot · GG02Ub603 · 1993-01-26 00:00:00 — utfärdar legitimation förpsykoterapeuter. Till grund för legitimationen ligger enstatlig psykoterapiexamen eller annanpåbyggnadsutbildning som efter sakkunnig bedömninganses vara fullt jämställd med den statliga utbildningen.Behörig att antas till utbildningen är bl.a. personer somgenomgått psykologutbildning enligt studieordningliksom psykologer utbildade enligt tidigare studieordningar,vilka genomgått egen psykoterapi och handledning.Generellt kan sägas att jämfört med andra behörigagrupper intar psykologer en särställning vad avser främstden teoretiska nivån för behörighet. Till vissa delaröverstiger kompetensen t.o.m. kraven i depsykoterapiutbildningar som leder fram tillpsykoterapeutexamen.Socialstyrelsen har tidigare utgivitkompletteringsbesked av generell karaktär till psykologervilket inneburit att en komplettering om 15 poäng -- tidigare15 poäng + 5 poäng -- (att jämföras medpåbyggnadsutbildningens totala omfattning på 60 poäng)bedömts nödvändig för att uppnå ekvivalering mot denstatliga utbildningen.Fr.o.m. 1991 upphörde denna kompletteringsmöjlighet.Förändringen föranleddes ej av att den generellakompetensnivån hos gruppen psykologer sjunkit, ej helleratt behov eller efterfrågan på kompletteringsbeskedupphörde.Detta aktualiserar ånyo behovet av enpsykoterapiutbildning utformad för psykologer vilken tarsin utgångspunkt i den särskilda grundkompetens, såvälteoretisk som tillämpad, som denna grupp besitter. Detframstår som ett ofantligt resursslöseri såväl ur individuellsom samhällelig synvinkel att denna kompetens ejutnyttjas. Enligt någon nivånivellerande rättvisetanke skalltydligen denna ''överkompetens'' ej tillgodoräknas vare sigindivid eller samhälle.Ett fortsatt kompletterings- ochekvivaleringsförfarande, samt uppbyggnaden av en särskildutbildning för psykologer vilka önskar avläggapsykoterapeutexamen, ger en möjlig omfattning avåtminstone 100 till 200 personer , vilka skulle kunnautbildas på en tredjedel till en fjärdedel av tiden för denteoretiska delen av utbildningen dvs. två terminer iställetför sex terminer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild psykoterapiutbildningför legitimerade psykologer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i ett fortsattkompletterings- och ekvivaleringsförfarande.
mot · GG02Ub605 · 1993-01-26 00:00:00 — Laboratorieassistentutbildningen i omfattar idag90 poäng och är den enda laboratorieassistentutbildning iNorden som är kortare än . hari en rekommendation uttryckt att högskoleutbildningarnasom lägst bör vara treåriga, dvs omfatta 120 poäng. Desvenska laboratorieassistenternas möjligheter att idagetablera sig i andra nordiska länder är begränsade.Utvecklingen inom laboratoriemedicinen har gått ochkommer att gå mot en fortsatt högre grad av specialiseringoch mera teknik. Samutnyttjande mellan olikalaboratoriediscipliner av gemensam apparatur, joursystemm m kräver att kunskapsbasen stärks utan attspecialistkunnandet går förlorat.Redan UHÄ begärde att en förlängning avlaboratorieassistentutbildningen skulle ske, och i deframställningar som UHÄ presenterade fanns ett väldokumenterat behov, något som alltmer förstärkts.Enligt min mening måste det ske en kvalitetshöjning avlaboratorieassistentutbildningen genom att utbildningenförlängs från 90 till 120 poäng. Noterbart är också att 95procent av de studerande till denna utbildning är kvinnor.En förlängning av utbildningen skulle också bidra till att engrupp kvinnor får tillgång till en bredare arbetsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning avlaboratorieassistentutbildningen med 30 poäng till 120poäng.
mot · GG02Ub606 · 1993-01-26 00:00:00 — Antagningssystemet till vårdhögskolornassjuksköterskeutbildning bygger på att det finns flera vägaratt skaffa sig behörighet att söka utbildningen. Under årenslopp har förutsättningarna förändrats och flerbehörighetsalternativ öppnats.Den vårdinriktade kompletteringskursen skall gemöjlighet för den som redan har en teoretiskgymnasieutbildnig att söka till . De sökande,som indelas i olika kvotgrupper beroende på vilkengrundutbildning de har, kan genom de förändringar somskett av utbildningssystemet komma i en omöjligkonkurrenssituation. En utbildningsväg borde inte kunnaslå ut en annan.Det är viktigt att urvalssystemen, även med de tillkomnautbildningsvägarna, är så rättvisa och formellt oantastligasom möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avantagningssystemet inom vårdutbildningen.
mot · GG02Ub608 · 1993-01-26 00:00:00 — med omfattar 9 kommunermed cirka 270 000 invånare. Regionens näringslivkännetecknas av många mindre och medelstora företag.Företagens och den gemensamma sektorns behov av högreutbildning har ökat. Närheten till högskola har i allt högregrad blivit avgörande för näringslivets utveckling. Beroendepå närheten till och dess universitet har dock inteHelsingborgsregionen, trots sin storlek, erhållit någon egenhögskola.En lokal högskoleverksamhet i skullekunna bidra till att bättre tillgodose behovet av ökadkompetens inom nordvästra och skapa gynnsammarebetingelser för näringslivets utveckling. Det vore särskiltangeläget att göra en sådan satsning i just ,när arbetslösheten drabbat regionen på ett sätt som aldrigförr. är den kommun som har den högstaarbetslösheten i jämte Malmö.Det pågår diskussioner med om attförlägga högskoleutbildning inom områden som ekonomi,marknadsföring, logistik, språk, teknik samt lärar- ochvårdutbildning.Beträffande lärarutbildningen, och då i ett första skedeen 100-poängsutbildning för förskollärare, så har dessadiskussioner pågått utan att något resultat haruppnåtts. Anledningen har varit att intetilldelats ett utökat antal platser förförskollärarutbildningen.Men alldeles oavsett om antalet platser påförskollärarutbildningen i utökas eller ej är detsynnerligen angeläget att en 100-poängsutbildninglokaliseras till . Det ter sig något säreget omgrunden för en regionalisering skulle vara en kontinuerligutökning av antalet utbildningsplatser.Skälen för en förläggning till är främstföljande:Inom regionen bor ca 270 000 invånare.Förutom många mindre och medelstora företag finns enomfattande offentlig tjänsteoch serviceproduktion.Desenaste åren uppvisar kraftigt ökade födelsetal. Behovet avbarnomsorg inom regionen ökar i motsvarande grad inomden närmaste . Åren 1996--97 uppgår antalet0--6-åringar enbart i till cirka 10 300 jämförtmed cirka 9 1992.Nuvarande utbildning avförskollärare använder i stor utsträckning praktikplatserinom regionens barnomsorg.Andelen studerande frånNordvästskåne vid förskollärarutbildningen i är låg.Avståndet mellan och kan synas kortoch kommunikationerna, åtminstone för dem som bor iHelsingborg, relativt goda. Ändå utgör avståndet tillutbildningen och kommunikationerna ett avgörande hinderför ungdomar från regionen att söka sig tillförskollärarutbildningen. Undersökningar har visat att,speciellt när det gäller utbildningar typförskollärarutbildning, de studerande hellre väljer annanutbildning än att ha lång restid eller att behöva bytabostadsort.Helsingborgs kommun kommer omförskollärarutbildning förläggs dit att ställa erforderligalokaler till förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förlägga en 100-poängs förskollärarutbildning till .
mot · GG02Ub610 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen har i såväl regeringsförklaringen som ibudgetpropositioner angett målsättningen att högreutbildning skall vara en strategisk resurs för att utveckla densvenska industrin. Regeringen har också avsatt betydanderesurser för att nå detta mål.Näringslivet i domineras av jordbruk ochlivsmedelsindustri samt mekanisk industri.Två negativa faktorer påverkar näringslivet iSkaraborg. Den ena är att allt för få ungdommar går vidarefrån gymnasium till en högskoleutbildning. Situationen harförbättrats som högskolan i harverkat. Den andra är att näringslivets forsknings- ochledningsorganisationer allt för sällan lokaliseras tillSkaraborg. Man kan inte frånse att det finns ett sambandmellan dessa båda negativa faktorer för regionen.Resultatet blir att näringslivets utveckling av nyatekniker och produkter inte stimuleras tillräckligt, och attlänet domineras av mogen industri med låg tillväxt. SåvälSverige som kommer att göra stora förluster omtrenden skulle leda till att länets näringsliv utarmas genomen för låg teoretisk högskolekompetens.Om inte näringslivet ges förutsättningar till utveckling,uppkommer risk för att nya ekonomiska stödområdenbildas. En säker investering i kompetensutveckling, somstimulans för näringslivet, är att bygga ut den i områdetetablerade högskoleverksamheten.Högskolan i , en av minsta, med ca 1 200utbildningsplatser är till sin kompetensstruktur helt inriktadmot näringslivets behov med ingenjörsvetenskap,datakunskap, ekonomi och språk. Om högskolan skall blien motor för näringslivet måste den få en väsentligt ökadvolym och fördjupade forskningsområden på sittutbildningsprogram.En länsutredning pågår för att kartläggaförutsättningarna för en högre livsmedelsteknisk utbildningi . Näst har den mestomfattande livsmedelsindustrin i landet.Utredningen inriktas på att () skall vara huvudman, eftersom ämnesområdenaligger nära kemi och biologi. En betydande samverkan börockså kunna ske med högskolan i vad avser degemensamma ämnesområdena. Denna utbildning kan, rättutformad, komma att bli den spjutspets som skaparförutsättningar för länets livsmedelsindustri att bli en aktivexportör till den nya EG-marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen under entioårsperiod tillför högskoleverksamheten i Skaraborgökade resurser i form av väsentligt fler utbildningsplatser,2. att hos regeringen begär att 50utbildningsplatser avsätts för och att 30utbildningsplatser reserveras för den nyalivsmedelstekniska högskoleutbildningen vid SLU i .