mot · GG02T210 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningNationellt utgör trafiken den största enskildautsläppskällan för kväveoxider, kolväten och koldioxid.Endast svavelutsläppen har sina största källor någonannanstans än inom trafiksektorn. Även globalt är trafikensbidrag till luftföroreningar och miljöproblem mycket stora.Och trafiken ökar, och kommer fortsätta att öka under denärmaste decennierna, långt snabbare än bådebefolkningstillväxt och resursförbrukning i övrigt. Inom EGräknar man med en trafikökning i och med att den inremarknaden genomförs på . Detta ställer stora krav på trafiksektorns utformning.I undertecknade ett antal konventioner, blandannat klimatkonventionen -- det förpliktigar.I står följande att läsa ''...utveckla och främjakostnadseffektiva, effektivare, mindre förorenande ochsäkrare transportsystem, särskilt kollektivtrafik som tjänarstad och landsbygd, samt miljömässigt sunda vägnät, medhänsyn tagen till behovet av långsiktiga sociala, ekonomiskaoch utvecklingsmässiga prioriteringar, särskilt iutvecklingsländerna''... ''undersöka möjligheterna av att,inom ramen för FN:s och dess regionala ekonomiskakommissioners verksamhet, sammankalla regionalakonferenser om transport och miljö''. (Agenda 21:9.15 (a)och (f)). tog initiativ till en internationell konferensom transporter och miljö.Många utredningar och rapporter har gjorts angåendetrafikens påverkan på miljön. Det är viktigt att den kunskapoch insikt som finns om trafikens miljöpåverkan nu ledertill en målmedveten strategi för hur hållbara trafiksystemska utvecklas och hur problemen på lokal, regional ochglobal nivå ska lösas. Detta vad gäller vägtrafik,järnvägstrafik, sjöfart och flyg. De största problemenhärstammar från vägtrafiken.Lokala problemLokalt ger trafiken upphov till hälsoeffekter hosmänniskor och andra organismer. De mest kändaproblemen är sot, partiklar, bly, aromatiska kolväten ochfotokemisk smog. Det sistnämnda är den mest spektakuläraformen av lokala luftföroreningar. De kan emellertidförflytta sig över vissa avstånd. Fotokemiskt smog kanske ärett problem man framförallt förknippar med storstäder somLos och , men är faktiskt också ett problemför framförallt under speciella förhållanden.Fotokemisk smog uppkommer när solen lyser på luft medhöga halter av kväveoxider, kolväten och kolmonoxid. Dåbildas marknära ozon och formaldehyd, vilka, liksomkväveoxider, ger upphov till luftrörsbesvär, allergier ochtroligen cancer. Dessutom verkar ozon starkt frätande påväxtlighet. Ytterligare exempel på lokala problem utgörvibrationer och buller.Regionala problemAvgaser från bilar, flygplan, fartyg och dieseldrivna tåginnehåller svaveldioxid och kväveoxider vilka ger upphovtill de kända problemen med försurning och övergödning.Vad gäller fartygstrafiken utgör bränslet -- bunkeroljanett problem, då den ofta innehåller mycket svavel. Det är t o m så att många oljeraffinaderier väljer att inte avlägsnasvavlet i oljan vid framställning av lågsvavlig olja utan attanrika den i en restpost. Denna restpost säljs sedan sombunkerolja och kan innehålla så höga halter som mellan 4och svavel. Det kan jämföras med lågsvavlig bunkeroljamed svavel. Detta är något som måste åtgärdas!Fartygstrafik är ett av de energisnålaste sätten att trafikeramycket varor långt och det bör kunna utnyttjas utan bidragtill försurningen!Kväveoxider bildar salpetersyra och därefter nitrater imarken. Detta verkar både försurande och gödande.Skogstillväxten har ökat, som markens förråd avnäringsämnen har lakats ut. Detta tillsammans medförsurningen har gett oss mycket stora skador på skogenvilka kommer att bli värre innan utvecklingen hinner attvända. Kvävets gödande effekt bidrar också tillövergödning av havet. Särskilt syrebrist sätts isamband med kväveoxidutsläppen från bland annattrafiken. Huruvida kommer att klara det avriksdagen antagna målet om reduktion av kväveoxidutsläppen till 1995 verkar varaen öppen fråga. Om man utgår ifrån att bilarna kommer attsläppa ut föroreningar i närheten av gällande gränsvärden,kommer målet inte att uppfyllas. En uppstramning aveffektiva åtgärder för att nå målet verkar vara nödvändig.Det är också viktigt att vara pådrivande i det internationellaarbetet. bör verka för att en uppskärpning av NOx-protokollet görs. reduktion av kväveoxidutsläppen räcker inte för atträdda miljön. Problemen är mycket stora då flera av våragrannländer har stora ekonomiska problem och obefintligaresurser att sätta in.Globala problemGlobalt bidrar trafikarbetet till ozonförtunning ochpåverkan på klimatet. Det finns många olika växthusgasermen de som framförallt har betydelse för transportsektornär koldioxid, kväveoxider, lustgas och freoner, av vilkakoldioxid utgör det i särklass största bekymret. Koldioxidgår inte attt rena bort, inte går det heller att hitta alternativaprocesser för att eliminera denna gas. Förbränner manfossila bränslen ger det med automatik upphov till ettnettotillskott till atmosfären.Det finns många synpunkter på om vi verkligen kan antaatt vi kommer att drabbas av en växthuseffekt eller ej. Kloktvore dock att utgå från försiktighetsprincipen i detta fall,med vår kunskap om vilka effekter den faktiskt ökandehalten av koldioxid i atmosfären kan leda till. Haltenkoldioxid i atmosfären har fördubblats . Engängse uppfattning är att industriländerna skulle behövaminska sina utsläpp med , för att stabilisera koldioxidhalten på en ''säker'' nivå.Transportsektorns bidrag globalt till koldioxidutsläppenär . I blir dock det relativa bidraget större, cirka40 %, eftersom vi redan har ersatt en stor del avoljeförbrukningen för uppvärmning med energibesparing,elvärme och biobränslen samt att vi inte utnyttjar koleldadeelkraftverk. Prognoser visar dessutom attkoldioxidutsläppen från trafiksektorn i kommer attöka -- vilket försätter i en knepig situation. Allainternationella diskussioner, inklusive klimatkonventionenfrån , handlar om att frysa koldioxidutsläppen på 1990års nivå eller 2005, för att därefter arbeta mot enminskning. Kraftiga styrmedel måste till för att skaklara detta mål parallellt med att kärnkraften avvecklas.Hållbart trafiksystemMycket har gjorts för att mildra trafikens miljöproblem,i och många andra länder. De flesta typer av utsläpphar börjat minska eller kommer att minska tack vare fattadebeslut. Avgasrening i bilarna klarar att sänka utsläppen avmånga föroreningar med 75--. Det stora problemet med dieselavgaser från bussaroch lastbilar håller också på att få en lösning. Men trots detmåste mycket mer göras. En utredning behöver tillsättasvilken får i uppdrag att lägga fram riktlinjer för hur vilångsiktigt ska nå målsättningarna i om hållbaratrafiksystem.Tillgängliga styrmedel såsom exempelvisinformationsinsatser, regleringar, ekonomiska styrmedel,strategisk infrastruktur- och samhällsplanering måsteutvecklas och preciseras. Valen av styrmedel är viktiga,eftersom ineffektiva styrmedel kan ställa till mycketproblem i samhället utan att miljömålen uppfylls.Målet måste vara att kraftfullt minska trafiksektornsmiljöbelastning och minska dess konsumtion av fossilabränslen. Mer och fler måste transporteras på mestenergisnåla sätt. Kollektivtrafik ska gynnas framförprivatbilism. Exempel på nödvändiga åtgärder är: Attutveckla metoder som väsentligt minskar vägtrafikensutsläpp av toxiska och försurande ämnen. Utsläpp från denbefintliga bilparken bör ges särskild uppmärksamhet,eftersom underhållet av reningsutrustningen är det isärklass effektivaste sättet att minska utsläppen. Attutveckla styrmedel som på ett positivt sätt ökarattraktionskraften hos kollektiva färdmedel. Attupprätta en plan för introduktion av såväl biobränslen somfordon med energisnåla elektriska drivsystem, samt attutveckla erforderliga styrmedel för att uppfylla planen.Att stimulera efterfrågan på fordon med väsentligt lägrebränsleförbrukning, utan att detta sker på bekostnad avtrafiksäkerheten. Att kraftigt minska sjöfartens utsläppav försurande utsläpp i vårt närområde. Att utvecklateknik och styrmedel för att minska fritidsbåtarnas utsläppav kolväten och andra toxiska ämnen. Att utvecklastyrmedel som stimulerar till ökad energieffektivitet inomflyget. Att stimulera utvecklingen av effektivarekombitrafik samt kombiterminaler bil--tåg--båt.Vägen till ett hållbart trafiksystem är troligtvis lång ochbesvärlig. Detta får dock inte förskräcka. Vi måste idagkunna staka ut vägen och införa också sådana styrmedelsom får verkan först på lång sikt. Ett målmedvetet arbetenationellt kommer också att underlätta möjlighetatt ställa krav på utsläppsreduktioner hos våra grannländer.Även ur solidaritetsperspektiv blir arbetet med att utvecklahållbara trafiksystem viktigt. Dels för att vår andel avtärandet på jordens resurser minskar och dels för att kunnadela med oss av lösningar på trafikområdet, inte minst tillutvecklingländer, vars transportarbete kommer att behövaöka radikalt som en del i ett ökat välstånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en utredningtillsätts med uppdraget att ta fram en strategi för styrningmot hållbara trafiksystem.