mot · GG02K815 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ickemindre än skall anslås till driftstöd tilldagspressen, dvs. vissa tidningar, under kommandebudgetår.Det innebär en ökning med iförhållande till innevarande budgetår.Behovet av sparande i statsbudgeten avspeglas sålundainte i presstödet.Under 1992 var det 72 tidningar ''av dagspresskaraktär''som fick s.k. driftsstöd. Tre av dem utgör en klass för sig.Det är tidningen (s) som för båda sina editioner(respektive Väst) fått nära 82 miljonerkronor. Vidare är det (oberoendemoderat) som fått 49,5 miljoner samt (c) drygt 47 miljoner.Dyra tidningsexemplarFör innebär det att varjeårsprenumeration subventioneras av skattebetalarna med1.568 kronor. Tidningens upplaga är 29.990 dagligaexemplar, vilket divideras med årsanslaget 47 miljonerkronor.De normalstora regionala tidningarna som uppbärdriftsstöd får mestadels . , , Sydöstran,Nya Samhället, , Folket, och par mindre dagstidningar, Nyheterna (iOskarshamn) och Östgöten fick 8,7 respektive 5,4miljoner kronor i driftsstöd.Talet om stöd även åt ''de stora''med borgerlig beteckning får iallmänhet inte driftsstöd. Däremot utgår halvannan miljontill s.k. veckotidning av dagspresskaraktär.Som ett argument i presstödsdebatten anförs att även''stora'' borgerliga dagstidningar får presstöd. Med dettamenas att distributionsbidrag utgår till alla tidningar som ärmed i samdistribution.Argumenteringen är vilseledande. Distributionsstödet(till samdistribution) innebär ingalunda någon ekonomiskfördel för de till upplagan större tidningarna som saknardriftsstöd.I själva verket innebär samdistributionen att den störreoch oftast borgerliga tidningen avhänder sig enkonkurrensfördel.Så fungerar distributionsstödetEtt exempel: Tidningen har en hushållstäckning på 75procent i X-köping. Tidningen har där enhushållstäckning på . Tidningen skulle ha rådatt själv helt bekosta utbärningen av sin tidning. Det skullebli så dyrt per exemplar för tidningen skulle B inte bäras ut. Medsamdistributionsstödet -- totalt --får den mindre tidningen hjälp av den större tidningen attnå prenumeranterna samtidigt.Det torde tydligt framgå att distributionsstödet, somföreslås utgå med oförändrat , ingalundakan betraktas som ett presstöd åt första tidningarna pårespektive orter. Det är i stället de tidningar som uppbärdriftsstöd som också har glädjen av distributionsstödet.Det skulle bli ''hjälp till självhjälp''Presstödet till dagstidningar inleddes åren 1969--1971Syftet skulle vara att ''upprätthålla mångfalden'' i densvenska dagspressen, dvs. förhindra nedläggningar av svagatidningar. Det framhölls också att det selektiva (riktade)stödet skulle utgöra en hjälp till självhjälp.Sålunda skulle stödtidningarna med statens(skattebetalarnas) hjälp kunna sanera sin ekonomi.Efterhand skulle presstödet till envar mottagare minskas föratt försvinna helt.Så har dock inte blivit fallet. I stället för att sanera sinekonomi har miljonernas mångfald ofta använts tillspektakulärt pappersslöseri, starkt subventioneradeprenumerations- och annonspriser m.m.Det förefaller också som om presstödet -- ca en halvmiljard kronor -- bidragit till att ökalönekostnaderna inom branschen.Det är hög tid att regering och riksdag tar fasta på detviktiga med presstödet, nämligen att det skall utgöra enhjälp till självhjälp så att varje stödtidning inom några årskall bli självbärande.Orimligt med klassuppdelningDet kan inte vara rimligt att medvetet och för alltidskapa två klasser av dagstidningar, nämligen de som står påegna ben respektive de som alltid skall stödjas medmiljoners mångfald av skattebetalarna.Eftersom stödtidningarna av inte tycks klara denekonomiska saneringen själva, är det nödvändigt att statenhjälper till även med planeringen. Jag föreslår att varjestödtidning tecknar ett -- förslagsvis -- femårigt kontraktmed presstödsnämnden där tidningen får hjälp medplanläggningen av den ekonomiska saneringen samtidigtsom driftsstödet successivt trappas ned till noll.Med andra ord en flerårsplanering till vinstgivning.Självfallet behöver detta mitt förslag närmare granskasoch således bli föremål för en utredning. En sådan börkunna genomföras på som enexpertutredning inom lämpligt departement, givetvis medsakkunnig hjälp från dagstidningsbranschen.Så säger kulturministernDet kan påpekas att en utvärdering av presstödet f.n.sker. Här ett citat ur budgetpropositionen, bilaga 12,. Kulturminister på sidan 198: Det direkta presstödet bör tills vidare utgå i sammaformer och enligt i huvudsak samma regler som förnärvarande. Jag är emellertid inte beredd att formulera enmålsättning för hela perioden /94-1995/96. Skälen fördetta är bl.a. att Statskontoret på uppdrag avExpertkommittén för studier i offentlig ekonmi () förnärvarande utreder presstödet och dess effeker.Utredningen, som förväntas bli klar /93,har inte kunnat ligga till grund för en fördjupad prövning iårets budgetproposition. Vidare anser jag att denutvärdering av utvecklingsstödets betydelse fördagstidningarnas ekonomi, som nämnden aviserar, böravvaktas.Så långt propositionen. Någon utredning syftande tillkonkreta förslag om ekonomisk sanering pågår inte.Processen skulle onekligen påskyndas om enexpertutredning enligt mitt förslag sattes igång underförsommaren. Pågående utredningsoch utvärderingsarbete(enligt kulturministerns redogörelse) bör fortsättaoch slutföras.Regeringen skulle då till nästa budgetproposition kunnaförelägga förslag till en nyordning ifråga ompresstödet och dess mottagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en expertutredning om saneringav vissa dagstidningars ekonomi.