mot · GG02So18 · 1993-03-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:159 Stöd och service till vissa funktionshindrade Svensk handikappolitik hävdar sig väl i ettinternationellt perspektiv. Anledningarna till detta ärflera.Det miljörelaterade handikappbegreppet sominnebär att ett handikapp inte är en egenskap utan ettförhållande mellan skadan eller sjukdomen ochomgivningen har betytt mycket. Synsättet är offensivtgenom att förändringar i omgivningen gör att handikappkan minska eller i vissa fall elimineras.Handikappolitiken rör alla samhällets områden. Varje delav samhället har att ta sitt ansvar för alla medborgare.Bostadspolitiken skall inriktas på att de bostäder som byggsär tillgängliga för alla, trafikpolitiken skall ha som mål attutforma trafiksystem som är tillgängliga för alla osv.Välfärdspolitiken är i grunden generell. Den omfattar alla.Barnomsorgen, skolan m.m. skall vara öppen för allaelever, även för dem som har funktionshinder. Naturligtvisräcker inte de generella åtgärderna. Individinriktadeåtgärder utformade efter den enskildes behov behövsockså. Den generella politiken innebär emellertid attsärlösningar i stor utsträckning kan undvikas.Till detta kommer att vi i har en aktiv folkrörelsesom genom ett aktivt deltagande i den handikappolitiskadebatten bidragit till att attityder i samhället förändrats ochreformer genomförts.Trots den i grunden väl genomtänkta politiken kvarstårännu betydande orättvisor. Människor medfunktionshinder står i betydligt större utsträckning än andrautanför arbetsmarknaden. Deras möjlighet till att på sinfritid delta i för dem meningsfulla verksamheter är betydligtmindre än för andra. Den ekonomiska situationen förfunktionshindrade är generellt sett sämre.Det är emellertid en grov överdrift att, som ipropositionen, påstå att handikappolitiken varit merhonnörsord än praktiska handlingar. Under 1980-taletgenomfördes flera reformer av stor betydelse för människormed funktionshinder. Omsorgslagen, som kan sägas vara enföregångare till lag om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) är en sådan reform liksom detförbättrade bilstödet. Den utbyggnad som skett inombarnomsorgen och av färdtjänsten ute i kommunerna harnaturligtvis också inneburit förbättringar för mångafunktionshindrade.Den motsättning som utmålas i propositionen mellanhur enskilda människor med funktionshinder själva skall fåmöjlighet att styra över sin vardag och hur enskilda via sinaorganisationer skall kunna påverka utvecklingen ärkonstlad. De reformer som stärkt den enskilde individensställning, t.ex. förslaget om LSS, har växt fram under aktivmedverkan av bl.a. handikapporganisationerna.Verkligheten med kvarstående orättvisor gör att nyareformer behövs. Det var därför Handikapputredningen1989 tillsattes av den dåvarande socialdemokratiskaregeringen. De förslag som lades fram av utredningen 1991i två betänkanden, ''Handikapp, Välfärd, Rättvisa'' och''En väg till delaktighet och inflytande'' ligger nu till grundför propositionen om lag om stöd och service till vissafunktionshindrade. Förslagen är viktiga men måste följasupp av den typ av generella åtgärder som föreslagits iHandikapputredningens slutbetänkande ''Ett samhälle föralla''.Viktigast av allt är emellertid att grunderna för densvenska generella välfärdspolitiken bibehålls. ökarattackerna mot denna politik i kölvattnet på den svåraekonomiska situation som landet befinner sig i. I de ländersom valt en mer selektiv politik där särlösningar förhandikappade prioriterats på bekostnad av generellainsatser har människor med funktionshinder en avsevärtsämre situation än i . Därför är huvuduppgiften i dagatt bibehålla grunderna för och vidareutveckla den svenskavälfärdsmodellen.Handikapputredningens kartläggningsbetänkande''Handikapp och välfärd?'' visade att arbetslösheten blandsvårt funktionshindrade är avsevärt högre än blandbefolkningen i övrigt. Trots att undersökningen gjordes i ettläge då hade hög sysselsättning och låg arbetslöshetbland befolkningen som helhet visade det sig attarbetslösheten bland de svårt funktionshindrade varungefär . har vi en förändrad arbetsmarknadssituationmed en arbetslöshet som vi inte upplevt . Det finns skäl att anta att möjligheten förmänniskor med funktionshinder att komma ut påarbetsmarknaden inte förbättrats utan snarare försämrats.Bl.a. ökningen av antalet förtidspensioneringar tyder pådetta.Handikapputredningen föreslog en s.k.sysselsättningsgaranti för den personkrets som omfattas avLSS. I propositionen föreslås endast att de personer somtillhör omsorgslagens personkrets skall ha rätt till dagligverksamhet. Anledningen till att man inte följerutredningens förslag är den statsfinansiella situationen. Närden ekonomiska situationen så medger kommer lagenspersonkrets att på nytt prövas.Även om en utökad personkrets är angelägen är viberedda att följa propositionens förslag men vill samtidigtatt utvecklingen då det gäller sysselsättningen förfunktionshindrade noga följs. Skulle det vara så attsituationen håller på att försämras för människor med svårafunktionshinder finns det skäl för regeringen att återkommatill med förslag om åtgärder.Färdtjänsten är viktig för många funktionshindrade.Under 1980-talet byggdes färdtjänsten ut kraftigt. Framförallt berodde detta på ett ökat antal äldre bland befolkningenmen också bland de yngre ökade antaletfärdtjänstberättigade. Bland personer ökadeantalet färdtjänstberättigade från 51 000 personer till 70 500.Emellertid finns det också en del negativa tendenser närdet gäller färdtjänsten. Avgifterna för den enskilde har ökatoch överstiger ofta kraftigt kollektivtrafiktaxan; i vissakommuner finns begränsningar i antalet resor m.m. Dettaär otillfredsställande. En funktionshindrad bör ha sammatillgänglighet och betala samma kostnad för färdtjänstensom andra medborgare betalar för kollektivtrafiken.Psykiatriutredningen har lagt fram ett förslag om ettkommunalt betalningsansvar för psykiskt störda personermed ett omfattande stödbehov, dvs. personer som i inom sluten psykiatrisk vård och inte borde vara där.Förslaget är ute på remiss och kommer attkunna genomföras tidigast . Genominförandet av LSS får emellertid denna gruppmänniskor rättigheter som kommunerna har att uppfyllautan att den skatteväxling som psykiatriutredningenföreslagit kommit till stånd. Det finns skäl för regeringen attvara uppmärksam på detta och om ekonomiska problem förkommunerna skulle uppstå återkomma med förslag tillåtgärder.Handikapputredningen föreslog att möjligheten tilltvångsomhändertagande av utvecklingsstörda skulleupphöra och att ett slutdatum för avvecklingen avvårdhemmen skulle sättas. I propositionen föreslås attövergångsbestämmelserna till omsorgslagen avseende vårdoberoende av samtycke bör finnas kvar ytterligare en tidmen att inriktningen skall vara att upphäva bestämmelsernaom tvångsvård av utvecklingsstörda. Regeringen avser attåterkomma med förslag om åtgärder vid lämplig tidpunkt.Mot bakgrund av detta föreslås nu inte heller en definitivtidpunkt då vårdhemmen och specialsjukhusen skall varaavvecklade i enlighet med förslag.När regeringen återkommer med förslag om att upphävabestämmelserna om tvångsvård för utvecklingsstörda är detlämpligt att göra en bedömning när vårdhemmenoch specialsjukhusen skall vara avvecklade.I kartläggningsbetänkande''Handikapp och välfärd?'' påvisas att människor medfunktionshinder generellt sett har en sämre ekonomisksituation än andra. Orsaken är bl.a. alla de taxor ochavgifter som funktionshindrde måste betala för nödvändigservice. Det finns skäl att anta att klyftorna har ökat sedanHandikapputredningens kartläggning gjordes. Detkommunala skattestoppet har gjort att många kommuneroch landsting i stället valt att höja taxor och avgifter förbefintlig service. har de också valt att försämraservicen. Denna utveckling är otillfredsställande.Regeringen bör återkomma till med ensamlad bild av läget i landet och med förslag till åtgärder föratt förbättra situationen för människor medfunktionshinder.I en del kommuner och landsting pågår för närvarandenågot som kan liknas vid en privatiseringshysteri. Denvalfrihet som man säger sig eftersträva visar sig i första handvara en valfrihet för producenterna. Den enskilde individenmed behov av service förvandlas från medborgare medrättigheter till en kund på en marknad vilken som helst.Vi borde i stället stimulera en utveckling där aktivamedborgare i samverkan är med och utformar den servicede har behov av och rätt till. STIL (Stockholmskooperativetför Independent Living), (förIndependent Living) och det assistentprojekt som bedrivsav DHR, FUB och NHR är positiva exempel påverksamheter som utgår från hur enskilda individer genomsamverkan får det avgörande inflytandet över hurverksamheterna skall utformas. Det är viktigt att denna typav projekt får stöd och att de erfarenheter som fås når enspridning över landet. Liknande projekt kan med fördelockså utvecklas inom den kommunala verksamheten.En rättighetslag som LSS gäller en begränsadpersonkrets med stora funktionshinder som förorsakarbetydande svårigheter i den dagliga livsföringen ochdärmed ges behov av omfattande stöd och service. Gruppenfunktionshindrade är emellertid avsevärt mycket större änden personkrets som kommer att omfattas av LSS, ochbehoven bland dessa funktionshindrade är också stora. Föratt dessa behov skall kunna tillgodoses finns annanlagstiftning såsom socialtjänstlagen, hälso- ochsjukvårdslagen, m.m. Det är viktigt attdessa lagar, trots att det nu införs en speciell rättighetslagför dem som har de svåraste funktionshindren, fungerartillfredsställande. Det är också viktigt att dessa lagarfortlöpande ses över i syfte att bättre kunna tillgodose debehov som människor med funktionshinder har. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grunderna för den generellavälfärdsmodellen bibehålls,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningssituationen förmänniskor med svåra funktionshinder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgifter och tillgänglighet när detgäller färdtjänst,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ekonomiska problem som kankomma att uppstå för kommunerna genom att personer somhar sluten psykiatrisk vård omfattas av LSS,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidpunkt för avveckling avvårdhem och specialsjukhus,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en samlad bild av denekonomiska situationen för människor medfunktionshinder,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om spridning av erfarenheter frånprojekt som bygger på funktionshindrades egen aktivamedverkan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att också andralagar än LSS fungerar för att tillgodose funktionshindradesbehov.