mot · GG02Ub121 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskningens organisationRegeringen beskriver i sin forskningsproposition,Forskning för kunskap och framsteg 1992/93:170, Sverigesläge på forskningens område i förhållande till våraviktigaste konkurrentländer. Vi skiljer oss i förhållande tilldessa genom att har en stor del av forskningen inomhögskolan och inte i institutioner som är skilda frångrundutbildningen inom högskolan. menaratt detta förhållande är av godo för såväl forskning ochgrundutbildning som samhället utanför. Det leder nämligentill en hög grad av öppenhet mot samhället utanförforskarvärlden.Denna insyn riskerar att begränsas av de gemensammabolag mellan näringsliv och högskola och deindustriforskningsstiftelser som regeringen vill bygga upp.Ett annat problem är att stiftelser och bolag riskerar attskilja forskningen från undervisningen. Detta kan inteaccepteras. Det riskerar att nivellera utbildningen ochförpuppa forskningen. I brytningen mellan unga vetgirigamänniskor i grundutbildning och forskare i forskningensfrontlinje kan nya spännande möten ske till fromma förbåda parter. En forskning som baserar sig på industrins kravpå styrning leder även till att forskarens möjlighet att frittvälja problem och metoder och att fritt publiceraforskningsresultat kringskärs.Detsamma gäller de elitforskningscentra, s.k. centers ofexcellence, som regeringen vill skapa. Forskare vid dessacentra måste också enligt mening haundervisningsskyldighet inom grundutbildningen.Detsamma gäller de forskare vars forskning finansieras viaforskningsråden.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningens organisation.ForskarutbildningenRegeringen slår fast att målet är att antalet avlagdadoktorsexamina ska fördubblas. Det är en lovvärdmålsättning som vi gärna ställer oss bakom. Det är dockmycket tveksamt om den satsning på antaletdoktorandtjänster som regeringen föreslår räcker till för attklara denna lovvärda målsättning. Det finns till och medfrån studenthåll farhågor om att antalet studiestödsrumkommer att minska i takt med avvecklingen avutbildningsbidragen. Det får naturligtvis inte hända.Vi delar dock regeringens uppfattning att det ärangeläget med en omvandling av utbildningsbidragen. Ensådan omvandling måste genomföras under treårsperiodenfram till nästa forskningspolitiska beslut.Utbildningsbidragen har dock en flexibilitet somdoktorandbidragen saknar. Vi anser visserligen, liksomregeringen, att huvudregeln bör vara att doktorandbidragges på heltid för att öka effektiviteten i forskarutbildningen.Det bör emellertid vara möjligt att deltidsförordnadoktorander om doktoranden själv begär ett sådantförordnande.Regeringen skriver att det är väsentligt att utnyttjamöjligheterna till en flexibel lönesättning avdoktorandtjänsterna. För att ''fler forskarstudenter skulledärigenom kunna få doktorandtjänst inom flera olikafakulteter''. Detta kan inte uppfattas på annat sätt än attregeringen vill se vissa lönesänkningar. tarstarkt avstånd från denna regeringsinblandning och menardessutom att lönesänkningar för doktoranderna verkligeninte är det rätta sättet att öka antalet doktorandtjänster.Den samverkan med näringslivet i forskarutbildningensom regeringen föreslår inrymmer ett problem somregeringen inte berör. Det gäller företagens vilja att avkonkurrensskäl hemlighålla vissa forskningsresultat. Ettsamarbete får naturligtvis inte resultera i att doktoranderinte får publicera sitt arbete. Tyvärr kan även avlägsnamöjligheter till framtida patent utgöra ett hinder förpublicering. En doktorand som ingår i ett samarbetsprojektmed ett företag måste enligt mening alltidha rätt till publicering av sina forskningsresultat.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande forskarutbildningen.Kvinnoforskning och jämställdhet i forskningenKvinnorna utgör mer än hälften av de studerande ihögskoleutbildning. Kvinnornas andel bland denyutexaminerade doktorerna är också fortsatt låg även omen liten ökning kan noteras . Däremot harandelen kvinnor bland forskarassistenterna varitoförändrad, dvs. Dessa tjänster är av särskildbetydelse för jämställdheten eftersom de utgör denhuvudsakliga rekryteringsbasen för lektorat ochprofessurer. Enligt mening måste därförkvotering övervägas till forskarassistenttjänster som en vägmot mer jämställda förhållanden.Det är också viktigt att uppmärksamma ansvaret förrekryteringen till forskarutbildning. Antagningen till bådegrund- och forskarutbildning är föremål för lokalabeslut. Det är därför väsentligt att högskolorna känner sittansvar för att rekrytera både män och kvinnor tillforskarutbildning. Beträffande forskarstuderandes villkorvill vi också hänvisa till motion tillregeringens proposition Högre utbildning för ökadkompetens 1992/93:169.Regeringen ökar satsningen på jämställdhetsarbeteinom högskola och forskning bland annat med etttiopunktsprogram. Detta är lovvärda satsningar. Till foraför kvinnliga forskare sker däremot ingen särskilt storuppräkning av anslagen. menar att dessa haren nyckelroll när kvinnoforskningen ska förstärkas och detär därför rimligt med en viss real förstärkning.Vänsterpartiet vill därför föreslå att anslaget till kvinnoforahöjs till , vilket innebär en ökning med och att man får halva det belopp som man ien gemensam anslagsframställan har begärt.Vi föreslår också att det jämställdhetscentrum somsedan tre år finns på högskolan i beviljas del avmedlen till kvinnofora. Om inte detta sker måsteverksamheten vid jämställdhetscentrum komma iåtnjutande av de som regeringen föreslårunder treårsperioden för att främja jämställdheten viduniversitet och högskolor.Forskning vid de mindre och medelstora högskolornaDe mindre och medelstora högskolorna bedriver enforskning av stor betydelse. Forskningsinsatserna är avnationellt intresse och i många fall av internationelltgodtagbar standard. Det är därför, inte minst för att få enspridning av forskningen och dess spinn-off-effekter överlandet, rimligt med en rejäl satsning på fortsatt uppbyggnadav denna forskning.För de medelstora högskolorna, dvs. högskolan i ,, och //,föreslår vi fasta forskningsresurser i vår motion tillregeringens proposition 1992/93:171 Forskning ifrontlinjen.För de resterande högskolorna menar vi att det ocksåbehövs en ökning av basfinansieringen. Det är ennödvändighet om dessa högskolor skall kunna delta i denvetenskapliga konkurrensen också om andraforskningsmedel.Vänsterpartiet vill alltså föreslå en ökning avbasfinansieringen till de mindre högskolorna med totalt 50000 000 kronor.Forskning i ljuset av ökad internationaliseringDen snabba internationaliseringen med globala företag,globala kommunikationer med ljusets hastighet,gränsöverskridande miljöhot, massmigration och konfliktermed verkningar långt utanför den direkt krigsdrabbaderegionen innebär nya möjligheter och nya problem.Behovet av kunskaper ökar explosivt. Inget land -- inte ensde största -- kan lösa de nya uppgifterna på egen hand. Viär alla beroende av varandra, och insikten om detta växer.Sverige blir alltmer multikulturellt. Vi möter andrareligioner och samhällstraditioner. Kunskaper behövs föratt möta främlingsfientlighet och rasism.Vad vi behöver är ett brett forskningssamarbete. Ettsådant håller på att utvecklas med EG och EG-länderna.Men det måste även omfatta och , som står förså mycket av de högteknologiska innovationerna, med , som är världens stora biologiska reserv, ,vars väldiga forskningsresurser kan och måste ställas omfrån vapenteknik till civil utveckling. Det behövs bättrekunskaper om de internationella kapitalrörelserna och definansiella krafter som opererar på världsmarknaden.Världsekonomin håller på att förändras i grunden. Vi harbevittnat hur på några få decennier utvecklats till enekonomisk stormakt. Vi ser -- framföralltÖstasien -- som den mest dynamiska regionen i världen. Omett par decennier kommer av allt att döma att vara denstörsta ekonomin i världen.Även forskningen ändras -- svarar detransnationella företagen för en växande del avforskningen. utarmas forskningen i --framför allt genom utflyttning av forskare till i-länderna(brain drain). Därmed vidgas klyftan mellan Nord och Syd.Alla är överens om att kompetensutveckling är kärnfråganför om ska kunna utveckla sig. går de jukräftgång i många fall, främst i . Om den tendenseninte bryts, kommer i-världen att ställas inför realiteten: omvi inte medverkar till att miljarder människorkan försörja sig, kommer de att söka sig till Nord.Detsamma gäller och Ryssland.Allt detta kräver en framsynt forskningsstrategi ochinternationell samverkan.Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskningRegeringen vill förstärka den utrikes- ochsäkerhetspolitiska forskningen och föreslår att huvuddelenav resurserna samlas i en organisatorisk enhet, ochdet ska ske vid , som får ettnyinrättat anslag på för sådanforskning. Vi ifrågasätter inte IU:s kompetens på områdetmen väl klokheten i en sådan koncentration som den somnu föreslås. Istället bör den säkerhetspolitiska forskningenstimuleras i anknytning till det omfattande arbete somutförs av kommuner, landsting, institutioner, företag ochorganisationer inom Östersjö- och . Vibegär med anledning av detta att regeringen återkommertill med förslag om hur den framtida freds- ochkonfliktforskningen ska se ut.Den fristående freds- och konfliktforskningen riskeraratt försvinna i denna rationalisering. Den har spelat enmycket viktig roll som spjutspets. Den har tagit upp nyaproblem och givit nya kunskaper. Exempel på detta är denforskning som bedrivits av ochTransnationella och framtidsforskning,när det gäller konflikterna på och i f.d.Jugoslavien. Att kringskära denna verksamhet vore attberöva debatten dess dynamik och försämrabeslutsunderlaget för politikerna. Den forskning som bedriver om FN:s nya roll, mänskligarättigheter och ekonomisk rättvisa, konfliktlösning medickevåld och religionens roll i konflikter behövs och måstefå fortsatt stöd från samhället.Stockholms internationella fredsforskningsinstitut() hade begärt medel för tre budgetår framåt, menregeringen ville endast anvisa medel . Av de som hade ansökt om vill regeringen endastbevilja . Det förefaller därför mycket ovisst omSIPRI kan genomföra sina planer och ägna störreuppmärksamhet åt utvecklingen i och åtkopplingarna mellan kapprustning, utveckling ochmiljöskydd vilket är synnerligen angelägna områden.Vänsterpartiet vill därför anslå de ytterligare 3 000 000 krsom har begärt.Biståndsmotiverad forskningRegeringen behandlar u-landsforskningenhuvudsakligen utifrån dess plats i den svenskabiståndspolitiken. Enligt vårt synsätt handlar det dels om atthöja kompetens för att utjämna kunskapsgapetmellan i- och , dels om att höja vår egen kompetensom u-länderna.Det behövs exempelvis ökade insikter omvärldshandelns sätt att fungera för , omskuldkrisen och kapitalströmmarna, om migration,miljöproblem och resurshushållning. Kriget vid och inbördeskriget i aktualiserade detväxande behovet av kunskaper om världen utanför Europa.En human flyktingpolitik och ett aktivt FN-arbeteförutsätter också ökad kompetens.Vi är oroade över u-landsforskningens framtid, eftersomregeringen i budgetpropositionen föreslog sänkta anslag tillStyrelsen för u-landsforskning (SAREC) och . ville regeringen att skadelta i EG:s u-landsforskningsprogram som, när det gällerjordbruksforskningen, inriktas på exportgrödor somjordnötter, bomull, kaffe, gummi och palmolja, dvs.produkter som rasat dramatiskt i pris . Omökad produktion av dem leder till ytterligare nedpressadepriser, gynnas visserligen vi i i-världen, men inte bönder och inte dessa länders matförsörjning.Om går med i EG-programmet, kommerNordiska och forskning attbehöva förstärkas ytterligare för att skapa balans. Vi hardärför i samband med årets budgetproposition föreslagit attde ska få den ökning som de begärt.Regeringen avser att utvärdera u-landsforskningen ochredovisa resultaten i den uppföljande forskningspropositionsom aviserats. Vi får sålunda anledning att återkomma tilldessa frågor.Forskning för ett utvecklat näringslivI det näringspolitiska avsnittet kring teknisk forskningoch utveckling formulerar regeringen sina hörnstenar pådetta område. Man vill bidra till det svenska näringslivetskonkurrenskraft, stimulera näringslivets teknikutvecklingoch skapa en bra FoU-miljö för företagen i landet.Vi håller med om dessa teser men vill också peka på attFoU på ett helt annat sätt än tidigare måste varaekologiskt anpassad. Mildrade eller uppskjutna krav påmiljöförstörande eller energikrävande produktion ochdärmed på teknisk forskning och utveckling är inte förenligtmed ekologisk anpassning, och vi håller med när den säger att ''snarare än att försämrakonkurrensförmågan kan skärpta miljökrav faktiskt ökadenna genom att utlösa tekniska förbättringar ochinnovationer''.Forskning för nya produkter måste ha resurssnålhet somledstjärna. Råvaru- och materialbalanser måste upprättasoch livscykel- och kvittblivningsspecifikationer måste göras.Allt måste utmynna i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de produkter man villproducera. Detta skall vara lika naturligt som att göra envanlig ekonomisk kalkyl. Målet måste vara att inlemmaindustrisamhället i ett fungerande ekologiskt system.Tillväxt kan innebära förnyelse av industrin och kan leda tillmiljöförbättringar men kan också skapa en störremiljöförstörande enskild konsumtion.Svensk industri står inför flera krävande utmaningar:att förändra industriproduktionen i en ekologiskt hållbarriktning,att ta tillvara möjligheterna för tillväxt inomområdet miljöteknik,att ställa om produktion från linjärtill cirkulär produktion. Utsläppen från industrin måsteminskas ytterligare. De verksamheter som inte klararmiljökraven måste avvecklas.Satsa på miljöteknik!Vi ser med tillfredsställelse på regeringens förslag omsatsning på miljöteknikforskning. Vi har i flera motionerunder senare år betonat vikten av att ett mer samlatforskningsarbete på denna sektor kommer igång.Den globala marknaden för miljöteknologi kommerenligt en rapport från att tillväxa per årunder de kommande åtta åren. Marknaden hade 1990 ettårligt värde på ca och kommer att ökatill år 2000.På en rad områden har möjlighet att bli ettledande land när det gäller miljöanpassad produktion. Detgäller utveckling av kollektiva färdmedel, en mermiljöanpassad bil och utveckling av elektroniskakommunikationsmedel, men också miljövänliga bränslen.Behoven av investeringar i ny miljövänlig teknik ochanläggningar inom i stort sett alla områden är gigantiska iÖsteuropa. Svenska företag kan göra viktiga insatser för attbygga upp det nya om finansieringsfrågorna kanlösas. Regeringen bör göra en sådan översyn över reglernaför exportfinansiering så att svenska företags satsningar påbl.a. riskfyllda miljö- och infrastrukturprojekt i östraEuropa underlättas.I länder som och satsar man stort ochframsynt på miljöteknikområdet. Vi bör i -- för attinte hamna på efterkälken inom den gigantiska marknadsom finns inom både arbetsmiljöteknik och annanmiljöteknik -- satsa på stora nationella program där mankan samla storföretag, småföretag, entreprenörer,innovatörer, universitet, med flera aktörer tillgemensamma långsiktiga och uthålliga projekt.Vänsterpartiet föreslår sådana program.EnergiforskningAvgörande för miljöanpassningen av samhället ochuppfyllandet av uppsatta miljömål är attenergisektorn baseras på förnyelsebara energislag och attmängden energi som förbrukas minskar.Fortfarande efter två årtiondens prat om förnyelsebaraenergislag är det så att de förnyelsebara energislagen inteens står för en mätbar del av t.ex. elproduktionen.Vänsterpartiet har i en motion till åretsbudgetproposition anslagit mer tillutvecklingen av energisektorn i denna riktning. Den störredelen av dessa medel ska användas till forskning ochutveckling av energieffektivisering och förnyelsebaraenergislag såsom biobränslen, vindenergi och solenergi.Speciellt bör energikonsumtionen beaktas inomvägtrafiken där energiåtgången visar föga strukturellminskning och där i stort sett all energiförbrukning baseraspå icke-förnyelsebara energislag.I samband med årets budgetproposition föreslog vi i vårmotion om energieffektivisering, energisparande ochförnyelsebara energislag en satsning på 600 miljoner kronortill utveckling och stöd för de alternativa energislagen. Vivill därför här endast hänvisa till denna motion.Små och medelstora företagDe små och medelstora företagens betydelse kommer attväxa i . I ett läge när de stora företagen alltmersaknar hemland måste vi vårda de små och medelstoraföretagen. Ökningen av sysselsättningen sker främst ismåföretagen, och vid snabba förändringar i omvärlden harde förmågan att ställa om till nya förutsättningar.Småföretagen måste också få en chans att växa tillmedelstora företag. Tyvärr har de medelstora företagen oftaträngts ut från marknaden. Vi har en allvarlig brist påföretag av medelstorlek. Det finns flera orsaker till detta:såväl skattemässiga som den glupande aptiten frånstorföretagen.Svensk ekonomiforsknings sanyligen apropå bristen på medelstora företag att det inte ärde företag vi har som är problemet -- det är de företag vi intehar.I ett sådant perspektiv blir FoU för små och medelstoraföretag en viktig strategisk fråga. Dessutom har de små ochmedelstora företagen en viktig regionalpolitisk betydelse iett läge när basindustrin försvinner från bruksort efterbruksort. Den senaste utvecklingen med utflyttning avtjänsteföretag i direkt glesbygd, med allt vad det innebär avkompetenshöjning och allsidigare näringsliv vilket gynnarkvinnorna, är mycket positiv.Vi anser därför att den satsning regeringen föreslår inteär tillräcklig utan föreslår att det till anslås 250miljoner kronor utöver vad regeringen föreslår till tekniskforskning och utveckling. får återkomma med förslagpå vilka verksamheter som kan utvecklas eller nystartas.Dessa medel finns redan reserverade i vår motion1992/93:Fi212.VT-delegationen pånyttfödd?Vi har i flera motioner vänt oss emotnedläggningen av den verkstadstekniska delegationen ochhär känt ett starkt stöd från underleverantörsindustrin i vårsträvan. Tyvärr har det varit förgäves då den borgerligaregeringen i sin nyliberala nit ansett att inget riktat stöd tillvissa branscher skall få finnas. Det är därför vi medtillfredsställelse nu läser i forskningspropositionen på sidan451 att ''Det bör därför vara ett statligt villkor att mindreoch medelstor industri skall ges möjlighet att delta i detfordonstekniska forskningsprogrammet.'' Tack för detregeringen!TräforskningMycket tyder på att svensk skogsindustri står inför enviktig fas av omstrukturering. Hårdare miljökrav, krav påökad användning av returpapper och återanvändning avförpackningsmaterial ändrar förutsättningarna för dentraditionella massa- och pappersindustrin.Konkurrensen från mer snabbväxande trädslag i andraländer och från billigare råvara från pressarpriserna särskilt på massaved. För de områden i landet somligger långt från pappers- och massaindustrin kan därvidskogsbruket bli olönsamt trots att omfattande insatser förtillväxten av skogsråvaran utförts. Om avverkning avmassaved blir olönsam kommer kostnaden försågtimmeravverkning också att öka vilket medför risk förutslagning av de företag som vidareförädlar sågadträråvara. En strukturkris i svensk skogsnäring skulle slåmycket hårt mot handelsbalans eftersomskogsnäringen är en näring med stort nettoexportvärde.Det är ett starkt nationellt intresse att skogsråvaranutnyttjas effektivt även i ett kretsloppssamhälle.Det som i propositionen sägs om vidareförädling avsågtimmer under avsnitt 9.1.3. kan inte nog understrykas.Särskilt viktigt är att nya rön och nya tekniker kommer iindustriell tillämpning.Under avsnittet J. Biobränslen behandlas forskningsyftande till att öka möjligheterna att använda biobränsleni det svenska energisystemet. Om skogsråvara somproduceras för massaindustrin i delar av landet bliröverflödig uppstår en stor tillgång till skogsråvara sommåste användas på något sätt. Om denna råvara inteanvänds kan hela skogsbruket i t.ex. inlandförlamas.En möjlighet som därvid måste uppmärksammas särskiltär att använda denna skogsråvara som bas för produktionenav alternativa drivmedel. Viss forskning bedrivs redan pådetta område. Nya användningsmöjligheter förskogsråvaran kan därmed öppna sig.Vi vill särskilt peka på möjligheten att producerahögkvalitativa motorbränslen, eventuellt som tillsats tillmotorbränsle. Sådana bränslen av hög kvalitet kan vara avnågon typ av alkoholderivat som framställs med såvälcellulosa som hemicellulosa som råvara. Ett bränsle,ETBE, kan anges i detta sammanhang som särskiltintressant. Vedens lignin kan också tänkas ingå sområvara i polymerindustrin och bilda bas för ett miljövänligtpolymermaterial. Fossila motorbränslen skulle därmedkunna ersättas av bränslen baserade på förnybar råvara ochman skulle slippa ta livsmedelsråvara i anspråk förproduktion av polymera material.Forskning som syftar till framställning av bättrefordonsbränslen ur skogsråvara öppnar möjligheter förbättre balans i koldioxidcykeln, minskade utsläpp av NOX, mutagena kolväten och ämnen som genererarfotooxidanter. Dessutom skulle ett levande skogsbruk ochvidareförädling kraftfullt kunna gynna utvecklingen iglesbygderna. Befolkningen i tredje världen skulle ocksåkunna få lättare att värna om sin försörjning om livsmedelinte används för framställning av polymerer.Den ovan beskrivna forskningen inryms i de förslag tillanvändning av löntagarfonderna som framförts från SJFRoch givetvis i Nuteks program för alternativa drivmedel.Under avsnitt 6. Miljöstrategisk forskning i prop.1992/93:171 nämns emellertid inte explicit forskning påbiomassebaserade fordonsbränslen som ett viktigt exempel.Det bör ges regeringen till känna att den ovan beskrivnaforskningen bör prioriteras. Resurser för tillämpadforskning och pilotanläggningar för att utveckla teknikenbör företrädesvis kanaliseras genom SLU i ochSkogshögskolan i 1988 begärde ett program för attminska koldioxidutsläppen och uttalade att dessa utsläppinte skulle ökas utöver den nivå de hade då. Iriksdagsbeslutet med anledning av miljöpropositionen Engod livsmiljö 1990/91:90 ställdes också upp planeringsmåletatt utsläppen av samtliga klimatpåverkande gaser börbegränsas inom alla samhällssektorer.Cirka en tiondel av alla koldioxidutsläpp i härrörfrån användning av kol och koks vid råjärnsframställningoch energiproduktion knuten till sådan framställning.Koksproduktionen är förknippad med en rad utsläpp avfarliga ämnen och är ett stort miljöproblem.En bättre teknik som t.ex. halverar koldioxidutsläppengenom användning av kolväten vid framställning av råjärnskulle kunna minska koldioxidutsläppen med 5 %.Oljeraffinaderier i producerar en avsevärdmängd högsvavliga återstodsoljor som exporteras till andraländer. I dessa länder bränns oljorna, och rökgaserna fråndenna förbränning bidrar sedan till försurningen av markoch vatten även i vårt land. Dessa oljor kan komma attförbjudas som brännoljor också i EG-länderna.Om dessa oljor istället förgasades och renades från sittsvavelinnehåll och därefter användes som energiråvara vidråjärnsframställning skulle också de besvärligamiljöproblemen vid koksverken kunna undanröjas.I andra länder används järn- ochstålframställningsteknik utan koks och med betydligtmindre miljöstörningar än i . På fordrasen ny miljöriktig teknik för framställning av råjärn och stålför att stålindustrin ska överleva. Detta bör ges regeringentill känna.Ökad integration -- ny ekonomisk brottslighetMed en ökad internationell handel, borttagande avtullmurar mot m.m. finns stora risker för nyekonomisk brottslighet som inte tidigare uppmärksammatsi . Ny konkurrenslagstiftning, utökade kontaktermed andra länder på skatteområdet, eventuellt deltagandei EG:s integration m.m. kommer oundvikligen att leda tillatt den traditionella ekonomiska brottslighetsforskningenkommer att hamna på efterkälken.