ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr9 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Nordisk jonmikrosondMed människans ökande utnyttjande av jordens resurserblir gurndläggande kunskap om de processer som formatoch omvandlar jordskorpan allt viktigare. För studium avgeologiska processer, som t ex hur bildas, och föratt fastställa tidsdimensionen i jordens och livets utvecklingär isotropundersökningar viktiga. De får också allt flertillämpningar inom miljörelaterad forskning.Modern jonmikrosondanalys möjliggör noggrannundersökning av mycket små provytor och därmed av desmåskaliga variationer som förekommer i geologiskamaterial. Därmed öppnas nya fascinerande möjligheterinom ovanstående forskningsområden. En moderngeologisk jonmikrosond är en för den geovetenskapligaforskningen banbrytande investering. Genom sin högaanalyskapacitet ger instrumentet också resultatmångdubbelt snabbare än tidigare metoder.De nordiska länderna är var för sig små i detinternationella forskarsamhället, inte minst inomgeovetenskaperna. Vi har inom våra länder likartadenaturförhållanden och arbetar i stor utsträckning medlikartade problem. Med beaktande av deforskningspolitiska fördelarna med en mer samordnadnordisk forskning samt den stora investeringskostnaden ochhöga analyskapaciteten hos en geologisk jonmikrosond harforskare i , , och i sinarespetive länder sökt och erhållit medel för inköp av enjonmikrosond för geologisk forskning.Forskningsrådsnämnden och motsvarande organ iDanmark, och samt och har efter internationell utvärderingförklarat sig beredda att tillsammans anvisa förinköp av instrumentet. Detta skall placeras vidNaturhistoriska i och fungera som engemensam nordisk forskningsresurs, kallad NORDSIM.Internationellt sett ligger planeringen mycket långtframme -- det finns endast två motsvarandeinstrument i världen i drift. Investeringsmedlen är beviljadeunder förutsättning att nödvändiga tekniska tjänster kaninrättas och att parterna kan enas om finansiering avdriften.Ett avtal för laboratoriets organisation och drift finnsfärdigt för underskrift och förhandlingar medinstrumenttillverkare är mycket långt framskridna.Driftkostnaderna skall delas upp så att svarar förtvå tekniska tjänster som placeras på medanNorge, och bidrar med medel till övrigadriftkostnader, uppskattat till sammanlagt /år.Naturhistoriska har i sin anslagsframställning förprojektets räkning begärt ett belopp av sammanlagt 770 000kr för de två tjänster som utgör andel av driften.Med hänvisning till den i budgetpropositionen (prop1992/93:100, bil 12) aviserade museiutredningen harregeringen i forskningspropositionen anmält att någonändring av museets anslag för forskning inte bör företasinnan resultatet av denna utredning föreligger. Detta skälhar ingen relevans i detta sammanhang. Därmed äventyrashela genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt , för att möjliggöra det redanframförhandlade nordiska jonmikrosondprojektet, /94 anvisar ett med förhöjtanslagsbelopp till anslaget Forsknings- ochutvecklingsinsatser inom kulturområdet att tillförasanslagsposten .
mot · GG02N47 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg I regeringens proposition 1992/93:170, Forskning förkunskap och framsteg, avsnitt 12 behandlas näringslivetsvillkor i kunskapssamhället. Samverkan mellan näringslivoch högskolesystemet berörs särskilt i avsnitt 12.2. Därbetonas nädvändigheten av fördjupade kontakter mellanhögskolornas forskning och företagen, vilket ses som enförutsättning för ''industrins förnyelseförmåga ochöverlevnadskraft''.Av framställningen framgår dock attkontaktverksamheten skulle kunna begränsas till att gällaenbart universitet och tekniska högskolor. Eftersom många av de nya högskolorna sedanlänge arbetat i nära samverkan med industriforskning ochnäringslivsutveckling vore det felaktigt att i dettasammanhang exkludera dessa enheter. Dessutom finns därlångvariga erfarenheter av olika former avkontaktsekretariat, den verksamhet som regeringenförespråkar i propositionen.Som exempel kan här nämnas att , somföreslås ersätta högskolorna i /ochÖstersund fr.o.m. , har ett väl fungerandekontaktsekretariat inrättat /83.Verksamheten, som i hög grad omfattar vad somförespråkas i den nu föreliggande propositionen, har varitframgångsrik. Den har också varit föremål för särskilduppföljning och utvärdering bl.a. i FRN:s regi.Från kan man också ta en rad exempel påforskningssamverkan mellan näringsliv och högskola sompågått . I vissa fall, exempelvis inom kemi ochelektronik, har forskningssamverkan med näringslivetpågått . finner mannäringslivsanknutna FoU-projekt vid inomett flertal områden av så varierande art somsystemvetenskap och ADB, företagsekonomi särskiltindustriell marknadsföring, media och kommunikation,turism, arkivkunskap, process- och miljöteknik,systemteknik, elektronik, materialteknik, kemi och drift-och underhållsteknik.Eftersom både kontaktsekretariat ochforskningssamverkan finns etablerade vid de nyahögskolorna är det av största vikt att detta inte glöms bort idet pågående forskningspolitiska arbetet. Dessa enhetermåste behandlas som likvärdiga med övrigahögskoleenheter i sammanhanget. Det skulle till och medfinnas anledning att överväga om i dettasammanhang särskilt skulle kunna utnyttja dennakompetens och erfarenhet rörande samhälls- ochnäringslivsutveckling genom särskilda insatser.En begränsning av de basala insatserna för näringslivettill universitet och tekniska högskolor skulle innebära attviktiga erfarenheter av de nya högskolornas oftaomfattande näringslivsorienterade vetenskapligaverksamhet ej kommer till allmän nytta. Därtill skulle ettsådant synsätt kunna skapa en olycklig nationell obalans.Mot denna bakgrund är det angeläget att riksdagenuttryckligen uttalar ett stöd för den näringslivsinriktadeverksamhet som byggts upp vid de nya högskolorna. Isammanhanget sker detta enklast genom att ej göra någonformell åtskillnad mellan olika typer av högskolor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den näringslivsinriktadeverksamhet som byggts upp vid de nya högskolorna.
mot · GG02N49 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg EG:s FoU-satsningarEG:s FoU-satsningar fortsätter . Mellan1994--1998 diskuteras en resursram på 10 miljarder ECU.Med beräknas betala , dvs. , för att få sammavillkor som och samma inflytande överforskningen.EG:s forskningsprojekt, som t.ex. Esprit och Race, ärkonstruerade så att forskare från flera länder måste varamed i ett projekt och halva kostnaden betalas över EG:sforskningsbudget. Svenska forskare deltar redan i någonutsträckning i dessa projekt. De har finansierats avNUTEK. I sin egen utvärdering av denna verksamhetskriver att företag har fått av bidragen och universitet och institut . Av företagen har gått till större företag, vilket förklaras med dendominerande roll t.ex. , , ochSAAB har inom sina respektive branscher. drarslutsatsen: ''Det är inte rimligt att framtida stöd skall ges tillstorföretag på bekostnad av stödet till högskolor, institutoch mindre företag. ''Upplägget av en stor del av EG--forskningen är sådantatt det naturligt kan utnyttjas av större internationellaföretag medan småföretag har stora svårigheter att ensskaffa sig information om vilken forskning som pågår.Hittills har volymen av den svenska EG-forskningenvarit begränsad, men om den --1998kommer att uppgå till , måste styrningenav dessa medel uppmärksammas mer än hittills.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utformainformations- och stimuleringsaktiviteter så att svenskaforskare kommer att delta i EG-forskningen i rimligproportion mot vad vi betalar. Så som det nu ser ut är vi intei närheten av det. Dessutom måste ett styrsystem utformasså att inte de stora företagen blir ensamma om att kunnatillgodogöra sig dessa forskningsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om och EG:sforskningsmedel.
mot · GG02Sf27 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:168 Reserabatter för studerande, m.m. Utbildningen är ett måste och en stor jämlikhetsfråga.Likvärdiga studievillkor måste därför gälla. Vårt avlångaland är på många delar glest befolkat, vilket innebär attutbildningsmöjligheterna är koncentrerade till vissa orter.Det betyder att reseavstånden blir därmed långa för mångastuderande och i första hand för studerande i norra är i vissa län nästan obefintligt, vilket innebäratt reserabatter med inte kan brukas.Genom förslagen i proposition 1992/93:168 ställs deflesta studerande i de fyra nordligaste länen utanförmöjligheterna att erhålla reserabatter. Länstrafikbolagenhar fört förhandlingar med CSN om ca 400 000 resor, vilket innefattar de ovannämnda grupperna.Men en överenskommelse har inte kunnat träffas, eftersomkostnaderna för dessa resor inte ryms i anslaget om 95,6miljoner kronor för /93. Detta innebäroförändrade kostnader jämfört med innevarande budgetår.Om likvärdiga studievillkor skall gälla måstereserabatter kunna utgå till alla studerande. Som exempelkan vi nämna att en studerande bosatt i medUmeå som studieort har en enkel resväg om -- ingareserabatter utgår. Reserabatter för studerande i de fyranordligaste länen, som inte har möjligheter att åka med SJeller SAS inrikes till studieorten, måste därför inrymmas ide avtal om reserabatter för vilka CSN fått godkännande avregeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av reserabatter även förstuderande som reser med länstrafikbolagen i .
mot · GG02Sf28 · 1993-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:191 Ytterligare anslag till förläggningsverksamhet /93 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ett anslag tillförläggningskostnader på tilläggsbudget till statsbudgetenför innevarande budgetår. Det anslag som begärs avserStatens invandrarverks förläggningsverksamhet och uppgårtill 3.740 miljoner kronor.Allmänna synpunkterDet är motiverat med högre förläggningskostnader. Enangelägen fråga är mathållningen på de olikaförläggningarna. Kvantitet eller kvalitet på maten får ejförsämras, liksom frågan om speciell mat för vissa grupper.Det gäller de grupper som inte äter fläsk. Av nämnda skälborde det ytterligare medelsbehovet totalt uppgå till 4miljarder och ej . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggningskostnader.
mot · GG02Sk25 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:166 Vissa punktskattefrågor I propositionen föreslås bl a att skatten på vissacharterresor slopas . Det anförs som skälför ett slopande av denna skatt att skatten har kritiseratsalltsedan införandet. sägs att ett ytterligare skäl hartillkommit, nämligen att skatten rimmar illa med de svenskasträvandena att harmonisera våra skatter med EG:s.För /94 har denna skatt beräknats ge ca310 , dock med den reservationen att denstatsfinansiella effekten blir lägre på grund avkompensatoriska åtgärder som krävs för att upprätthållatrafiken från bl a eller alternativt genom enminskning av antalet resenärer som betalar reseskatt. Enligtpropositionen kostar denna kompensation ca 125 miljonerkr.Enligt min mening finns det inga skäl att nu avskaffadenna skatt. I fråga om harmoniseringen till EG och vårtlands eventuella medlemskap där, så finns det all anledningatt avvakta den vidare utvecklingen. När det sedan gällervår turistnäring så blir den föreslagna åtgärden självklartnegativ. Slutligen, med tanke på det statsfinansiella läget,bör man inte avhända sig en inkomst av den storlek som dethär är fråga om. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå regeringens förslag om lagom upphävande av lagen (1978:144) om skatt på vissa resor.
mot · GG02Sk26 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:166 Vissa punktskattefrågor I propositionen föreslås att skatten på vissa charterresorslopas . Vidare föreslås pådryckesområdet dels att skatten på vissadryckesförpackningar slopas, dels att skatten påspritdrycker höjs och att skatten på starköl ytterligaredifferentieras. Sistnämnda förändringar föreslås träda ikraft den 1 maj 1993.1. Allmänna synpunkterEn återgång till det gamla skattesystemet är räddningenför 2. ReseskattenReseskatten beräknas ge /94. Även om diverse kompensatoriskaåtgärder alternativt minskning av antalet resenärer kommeratt ske, så att den till statskassan influtna summan blirmindre, såsom framskymtar i slutet av propositionen, ärfrågan den om i dagens läge verkligen är betjänt avskattesänkningar, nu då budgetunderskottet för staten tarsig alltmer astronomiska siffror.Reseskatten är ju något av en lyxskatt och tas bara ut förpassagerare . Säkert är det så att dessa grupperkan bära denna skatt. Propositionen har tämligen vagaargument för ett borttagande av skatten. Det sägs attskatten ''ansetts'' strida mot ansträngningarna att bryta nedhandelshinder eller att det i EG-perspektiv ''knappast'' ärmöjligt att behålla skatten.Låt oss därför avvakta den dag då verkligen ärmed i EG för att avgöra om denna skatt är förenlig med EG.Till dess är det viktigt att inte ytterligare försämrastatsfinanserna och föröda samhället.3. FörpackningsskattenSåsom ovan under 2. argumenteras ur ett statsfinansielltperspektiv för att behålla skatter kan samma argumentanvändas här. Staten har inte råd att avhända sig dennaskatteinkomst. Ett alternativ till de ovan angivna skatternaär dock att man höjer inkomstskatten rejält, t.ex. till dennivå den hade före den s.k. skattereformen, då statensinkomster och utgifter var i balans, ja t.o.m. hade ett ickeföraktligt överskott på runt . Man harju faktiskt sänkt inkomstskatterna med nära 100 miljarderkronor och infört moms på energi m.m. De ansvariga förden skattereformen, ochsocialdemokraterna, borde ställas till ansvar och blibetalningsskyldiga för den misär de skapat! Regeringenmed fortsätter nu att gå på i ullstrumporna, somom ingenting hade hänt, då de fortsätter att lägga framförslag som försämrar statsfinanserna. Slopandet avreseskatten och förpackningsskatten innebär nästan ettskattebortfall på !4. Skatten på alkoholdryckerDen senaste alkoholskatteförändringen från den 1 juli1992 innebar att skatten på fina viner sänktes och renatbrännvin blev dyrare. föreslås även en sänkning avskatten på ''alkoholsvagare'' öl, det som förut såldes ute ilivsmedelsbutikerna under namnet mellanöl och som ansågssom skadligt för ungdomen. sägs dock att denförskjutning som skett mot svagare öl är positiv, inte minstmed tanke på konsumtionen bland ungdomar. Detta ärmotsägelsefullt och motiven till de föreslagnaändringarna kanske står höljda i ett dunkel, varför ettavslag borde vara den rätta protesten mot förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:166.
mot · GG02Sk27 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:166 Vissa punktskattefrågor I propositionen föreslår regeringen förändringar av vissapunktskatter. Bl.a. föreslås att den särskilda charterskattenslopas. Detta förslag beräknas för nästa budgetår leda tillett skattebortfall på ca , vilket längrefram blir något lägre om man tar hänsyn till vissa indirektaeffekter av skattesänkningen.Vi noterar att de tidigare krisuppgörelserna om denekonomiska politiken mellan regeringen ochsocialdemokraterna hade som ett av sina huvudmål attförhindra en försvagning av det s.k. strukturellabudgetunderskottet. Uppgörelserna innebär således attbåde ofinansierade utgiftsökningar och skattesänkningarinte är förenliga med dessa riktlinjer för budgetpolitiken.Mot denna bakgrund avvisar vi därför förslaget att slopacharterskatten. Vårt krav utgör inte heller någon avvikelsefrån EG:s nuvarande regler på skatteområdet.Vidare föreslås i propositionen att den s.k.förpackningsskatten slopas. Detta förslag innebär ettinkomstbortfall för /94 med ca 150 miljonerkronor. Inte heller för detta förslag anvisas i propositionennågon finansiering. Med hänsyn till det storabudgetunderskottet och det utomordentligt svåra arbetesom måste bedrivas för att sanera statsfinanserna är dessaförslag till ofinansierade skattesänkningar utmanande ochytterligare ett exempel på regeringens oförmåga attgenomföra en tillräckligt stram budgetpolitik som bidrar förbättring av sparandet i den offentliga sektorn.På grund av att förpackningsskatten i stort sett harförlorat sin betydelse som ett verkningsfullt instrument imiljöpolitiken accepterar vi emellertid förslaget att slopadenna punktskatt. Dock föreslår vi att regeringenåterkommer med ett nytt förslag som tillgodoser kravet påen ansvarsfull finansiering av detta förslag tillskattesänkning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget att slopa charterskatten,2. att med begäran om förslag till finansieringåterförvisar förslaget om att avskaffa förpackningsskattentill regeringen.
mot · GG02Sk28 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:166 Vissa punktskattefrågor I propositionen föreslås bl.a. att skatten på vissacharterresor slopas samt att en höjning av skatten på starkölinförs med /liter. Motsvarande sänkning av detsvagare starkölet (mellanöl) föreslås vidare i propositionen.Ny demokrati motsätter sig att charterskatten tas bort sålänge envisas med att behålla den höga momsnivånjämfört med våra konkurrenter i . Vi föreslårsåledes att denna skatt bibehålles intill dess attturistmomsen anpassas till övriga länder i Europa.Vidare anser Ny demokrati att skatten på det svagarestarkölet bör sänkas ytterligare med /liter d.v.s. totalten krona/liter. Skatten på det starka starkölet ligger kvar pånuvarande nivå men bör sänkas till liknandeskattenivå som i EG. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om slopad charterskatt,2. att beslutar att charterskatten slopas isamband med en sänkning av turistmomsen,3. att beslutar att sänka skattesatsen på detalkoholsvagare starkölet med /liter,4. att beslutar sänka skattesatsen på öl klass 2med /liter,5. att beslutar att skatten på detalkoholstarkare starkölet bör sänkas till liknandenivåer som i våra konkurrentländer.
mot · GG02Sk29 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:166 Vissa punktskattefrågor I propositionen anges prishöjningar på alkoholdrycker,som innebär:att skatten på mellanöl sänks med ,att skatten på starköl höjs med ,att skatten på spritdrycker höjs med 3%.Det anges vidare att skatten på alkoholdrycker den 1 juli1992 ändrades så, att den alkoholpolitiska profilen medbeskattning av alkoholstarka drycker skärptes, medan densänktes för vissa drycker. Skattemässigt innebarpropositionen ett nollsummespel ur den synpunkten attprisförskjutningarna mellan olika alkoholdrycker skulle taut varandra. Någon justering för inflation gjordes inte 1992.Skatten på alkohol har därför inte höjts sedan slutet av maj1990.Sedan maj 1990 har inflationen varit . Attkonsumtionen sjunkit under nämnda period torde tillhuvudsaklig del förklaras av den långvarigalågkonjunkturen och därav försämrad köpkraft, som skapatmindre utrymme för priskänsliga inköp.Principen sedan 1977 års alkoholpolitiska beslut är attskatten på alkoholdrycker skall justeras med inflationen.Den s.k. totalkonsumtionsmodellen innebär, att ökadepriser eller minskade medel för personlig konsumtionpåverkar försäljningen. En höjning med en procent ger ensäkerställd korrelation med föralkoholdrycker.Såväl mellanöl som framför allt starköl är enungdomsdryck. har vid ett flertal tillfällenangivit att den s.k. punktnykterheten, bl.a. alkoholfriungdomstid, är ett viktigt inslag i svensk alkoholpolitik.Sverige har vid de inledande EG-förhandlingarna hävdatgrunderna för sin alkoholpolitik utifrån hälsopolitiskaargument, exempelvis just alkoholfri ungdomstid. Dettorde vara synnerligen väsentligt att prisinstrumentetanvänds aktivt för att begränsa alkoholkonsumtionen blandungdomsgrupperna.Principen att främja övergång till svagarealkoholdrycker har antagits av . Emellertid kanifrågasättas varför mellanölskonsumtionen skall stimulerasytterligare genom den föreslagna prisdifferentieringen.Utvecklingen bör följas noga utifrån grundläggandealkoholpoltiska mål för att undvika att de sänkta prisernaleder till ökad faktisk alkoholkonsumtion. Det är endastbryggerinäringen som har intresse av en sådan utveckling.För att leva upp till mål beträffande sänktalkoholkonsumtion är det därför väsentligt att priserna påalkoholhaltiga drycker höjes med en nivå på cirka 10procent. Enda undantaget skulle kunna vara öl mellan 2,25och 3,5 volymprocent. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar höja skatten på alkoholdryckermed en alkoholstyrka över 3,5 volymprocent med generellt10 %.
mot · GG02Sk30 · 1993-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:196 Överföring av i till i , m.m. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås lagändringar i anledning avriksdagens beslut om att Riksskatteverketsbeskattningsavdelning i skall överföras tillSkattemyndigheten i . Vidare föreslås att ärenden om handräckning avseendeindrivning av skatt i något nordiskt land skall överföras frånRiksskatteverket till i Stockholmslän. I propositionen föreslås också en mindre ändring i lagenom återbetalning av mervärdesskatt till utländskaföretagare. Slutligen föreslås att beloppsgränsen förbetalningsförmedlares skyldighet att tillskattemyndigheterna lämna kontrolluppgift om fysiskapersoners och dödsbons betalningar till och från utlandethöjs.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Allmänna synpunkterEn överföring av Riksskatteverketsbeskattningsavdelning i till iKopparbergs län är för dyrbar i dessa spartider och bördärför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1992/93:196.
mot · GG02Sk31 · 1993-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:196 Överföring av i till i , m.m. På förslag av regeringen har tidigare avskaffatden s.k. betalningslagen och ersatt denna med särskildaregler om skattekontrollen av olika transaktioner medutlandet. En sådan regel är skyldigheten förbetalningsförmedlare, som i regel är banker, att lämnakontrolluppgift beträffande utlandsbetalningar underförutsättning att betalningen uppgår till minst 50.000kronor. föreslår regeringen i rubricerade proposition attdenna beloppsgräns höjs till 75.000 kronor.Vi socialdemokrater har i tidigare motioner(1992/93:Sk6 och 1992/93:Sk354) med skärpa avvisatförslaget att slopa betalningslagen och ersätta denna medolika regler, som enligt vår uppfattning inte uppfyllerrimliga krav på en effektiv skattekontroll. Vi vidhållersjälvfallet denna uppfattning och föreslår, att regeringenskyndsamt återkommer till med förslag tillskärpta kontrollregler i enlighet med vad som föreslagits inämnda motioner.Att nu höja den aktuella beloppsgränsen skulleytterligare försämra möjligheterna att bedriva en effektivskattekontroll av olika utlandstransaktioner.Riksskatteverket konstaterar också, att höjningen avbeloppsgränsen gör det ännu lättare för privatpersoner attdölja sina transaktioner med utlandet. Vi avvisar mot dennabakgrund regeringens förslag att höja beloppsgränsen förskyldigheten att lämna kontrolluppgifter tillskattemyndigheterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att höjabeloppsgränsen för skyldigheten att lämna kontrolluppgiftom betalningar till och från utlandet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpning av de kontrollreglersom ersatt den s.k. betalningslagen.