mot · GG02Ju220 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundEn tydlig skillnad mellan och dagenspolisverksamhet är att det normalt inte längre finnsfotpatrullerande poliser ute i städerna. har fotpatrulleringen minskat med 43 %och kvarterspolisverksamheten till förmån förden resurskrävande utryckningsverksamheten.Genom polislagen har vissa oklarheteruppkommit om vad som är polisens uppgifter och allmännaprinciper för polisingripanden enligt 8 § i polislagen, medtillgodoseende av behovs-, proportionalitets- ochlegalitetsprinciperna.I Kungl. Maj:ts polisinstruktion fanns inledandebestämmelser i 1 §.Allmänna bestämmelser om polisens uppgifter angav i 2 §. Polisen skall upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet. Därvid åligger det polisen särskilt att förebygga brott samt hindra att den allmänna ordningenoch säkerheten störes genom brott eller på annat sätt,uppdaga brott, som hör under allmänt åtal, samt vidtagaåtgärder som behövs, när den allmänna ordningen ochsäkerheten kränkts på annat sätt än genom brott,i övrigt lämna allmänheten skydd, upplysningar ochannan hjälp.Polisen skall dessutom fullgöra den verksamhet somankommer på polisen enligt särskilda bestämmelser.Allmänna bestämmelser enligt Polislagen (1984:387)I inledande 1 §, -- -- -- ''skall polisens uppgifter syfta tillatt upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt i övrigttillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp''.Sedan anges polisens uppgifter.2 §. ''Till polisens uppgifter hör att'' osv. Sedan kommeren uppräkning i 5 punkter med i huvudsak samma innehållsom den tidigare polisinstruktionen.Enligt Ny Demokratis åsikt bör en förändring införas iPolislagen 2 § som anger att''Polisen skall upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet. Det åligger polisen särskilt att 1. förebygga brott'' ... osv. i enlighet med nuvarandelydelse i Polislagen.Syftet med denna förändring i polislagen är att i lag klartange vad som är målet med polisens uppgifter, nämligen attfrämja rättvisa och trygghet och tillförsäkra allmänhetenskydd och annan hjälp, när den enskilde individen kränktsgenom brottslig handling eller annat. En ändring ilagstiftningen i denna riktning är ägnad att påverkatolkningen av de övriga bestämmelserna i för polisens befogenhet skall med andra ord läsasmot polisens ingripandeskyldighet. Dessutom skulleutformningen uttryckligen sätta den brottsförebyggandeverksamheten främst.KvarterspolisverksamhetNy Demokratis åsikt är att kvarterspolisverksamhet skallvara grunden för all polisverksamhet. Därför börkvarterspolisverksamhet finnas i alla polisdistrikt.Förutsättningen för detta är givetvis att ekonomiskaförutsättningar ges så att kvarterspolisverksamheten kanbyggas ut enligt den målsättning som harangett i sin anslagsframställning. Där anges attkvarterspolisverksamheten kan komma att byggas ut medmellan 200 och 300 poliser /94 och mellan 300och 400 under /95.Fördelen med kvarterspolisverksamheten är främst attkvarterspolisen har lokal- och personkännedom och genomsamverkan med olika lokala organ kan bidra till förbättradeförhållanden inom respektive ansvarsområde. Dessutomkan man uppnå en utökad service och smidighet i kontaktenmed allmänheten. En ökad synlighet av polis är också någotsom allmänheten har efterfrågat.Många gånger kan kvarterspolisen exempelvis lösalokala trafikproblem genom rapporteftergift ochupplysning. Denna arbetsmetod är vida överlägsenrepressiva åtgärder mot medborgarna. Det är hög tid attersätta de s k lapplisorna med kvarterspoliser.Kvarterspolisen kan också medverka till att kartläggaoch förebygga tendenser till ungdomsbrottslighet,organiserad rasism, främlingsfientlighet samt ökadedrogproblem. Polisen bör ha en viktig roll när det gäller attupprätthålla demokratin och det demokratiska systemet.Kvarterpolisverksamheten är i sig ingen nyhet utan harfunnits inom olika polisdistrikt sedan början av 1970-talet.Under årens lopp har många enskilda kvarterspoliser påegna initiativ, med mycket knappa resurser och stödoförtrutet arbetat vidare. har de heller intefått förståelse och uppskattning för sina viktigabrottsförebyggande insatser. Det finns dock undantag. Defina arbetsinsatser som gjorts har rönt välförtjäntuppmärksamhet av lokala politiker inom polisstyrelserna påen del håll bland annat sedan man infört analys ochplaneringsfunktioner inom polismyndigheterna. Detta harmedfört att verksamheten fått en vidare uppföljning och på många orter har byggt utkvarterspolisverksamheten.Men dagens verklighet kräver att kvarterspoliserna ärmer flexibla i sin tjänsteutövning . Genom attbrottsligheten ökar, totalt sett, samt att kriminaliteten blandbarn och ungdomar går ner i åldrarna, är det viktigt att depolisiära insatserna förändras, så att de kan förhindra ennegativ utveckling och vända utvecklingen rätt.Utan att förringa olika orter som , Kalmarsamt andra som framgångsrikt arbetat med flexibelverksamhet är ett exempel.I har det vuxit fram en kvarterspolisorganisationsom är väl värd att bygga vidare på, bl a medkompletteringar från andra modeller och som bör kunnaläggas till grund för en diskussion om hurkvarterpolisverksamheten kan organiseras.Sedan 1 januari 1992 omfattar verksamheten i 20polismän varav två i arbetsledande funktioner. Inriktningenär både preventiv och repressiv. Man har en mycket bredverksamhet men arbetar utifrån den allmänna policy somtraditionell kvarterspolisverksamhet bygger på. Därutöverär man mycket problemorienterad och arbetar repressivtmed allehanda kriminell verksamhet. Det kan nämnas stått för av distriktetssamtliga omhändertaganden och gripanden. Det är ett gottbetyg.Konfliktlösning -- krismedvetandeÄven om förslagen i fråga om kvarterspolisen i grundeninnebär ökade möjligheter att bedriva ett mer flexibelt ochmjukare polisarbete, får man inte glömma bort att det finnssituationer där våld är nödvändigt för att lösa uppgiften ochatt våldet och förekomsten av vapen i samhället har trappatsupp . Rättsläget är tämligen klart omoch hur polisen får använda våld. Däremot varierar detmellan stora och små polismyndigheter när det gällermöjligheterna till att träna självskydd. Ensjälvskyddsträning bör syfta till att mentalt förbereda sig förkonfliktlösningar i olika krissituationer både fysiskt ochpsykiskt och därmed vara ''bättre '' införvåldssituationer. I Föreskrifter och Anvisningar förPolisväsendet (FAP) anges att polispersonal i regel skall ha1 timmes instruktörsledd fysisk träning. Det är specielltviktigt att polispersonal i yttre tjänst ges den möjligheten.Dock är det under förutsättning att tjänstgöringen medgerdetta. I mindre polisdistrikt är det ofta svårt att uppnådenna målsättning p g a tjänstgöringsförhållanden där depersonella resurserna gör det svårt att ha en samlad fysiskträning. I de fall där dessa svårigheter finns bör man påregional nivå utarbeta förslag som syftar till att varjepolismyndighet genomför en samlad fortbildning minst 2gånger för polispersonalen. Det bör framgå i FAP attpolispersonal skall beredas sådan fortbildning, lokalt ellerregionalt, för att vidmakthålla hög kunskapsnivå där det ärnödvändigt med praktiskt tillämpade övningar.Nödvändigheten av denna fortbildning är lika stor som attträna insatsövningar vid allvarliga händelser där desperatamänniskor förutsätts hota omgivningen.En annorlunda syn på våldssituationer innefattandefysisk och psykisk medvetenhet kan komma att ge denenskilde polismannen en bättre mental förberedelse attklara av konflikt- och krissituationer i den enskildatjänsteutövningen. Det är särskilt viktigt att i rekryteringentill polisutbildning samt under grundutbildningen påPolishögskolan ges en nyanserad inriktning avkrismedvetandeträning och mental förberedelse för attklara av fysiskt våld, dels det man blir utsatt för, dels vadman utsätter den för som är föremål för polisingripande.Nationell polisRegeringen uppdrog tillRikspolisstyrelsen att se över den centralapolisorganisationen. I avvaktan på att på attRikspolisstyrelsen redovisar uppdraget samt Riksdagensrevisorers rapport om kriminalpolisverksamheten somoffentliggörs i samband med enhearing redovisas härmed Ny Demokratis principiellainställning till nationell polis.I samband med förstatligandet av polisverksamheten1965 tillskapades en nationell polis till skillnad frånexempelvis . Fördelen eller målsättningen meddenna organisation var och är att man skapar likvärdigaförhållanden för hela landets behov av polis.Vi är ett litet land och bör vara rädda om ensammanhållen nationell polis. Svensk polis är och bör varaen decentraliserad polisorganisation. Besluten bör fattas påden nivå där problemen uppstår, om så är möjligt. I endecentraliserad organisation är det av största betydelse har en stark central ledning. Har man inte det finns enuppenbar risk att de olika lokala ochlänspolismyndigheterna med sin storasjälvbestämmanderätt går åt olika håll och en nationell polismöjlighet till samordningsfördelar går förlorade.Med utgångspunkt från samhällsnyttan bör manbestämma sig för på vilken nivå verksamheten skallbedrivas.Regeringen har vissa planer när det gällerkriminalpolisverksamheten och dess inriktning som geranledning till viss oro. Behovet inom svensk polis är att denmåste ha olika specialiteter, ex. personspaning,underrättelsetjänst, ekobrotts- och svåra mordutredningar.Antalet av denna dignitet är i inte så stort att mankan vidmakthålla kompetensen hos allt för många poliser.Skall man bli effektiv i t.ex. svåra personspaningsärendenmåste personalen kontinuerligt få möjligheter att arbetamed dessa arbetsuppgifter.Dessa tankar leder till slutsatsen att i bör man haen centralt uppbyggd kriminalpolisorganisation som iprincip inte bör ha egna ärenden, med undantag förekobrotten. Anledningen till detta är erfarenheterna frånt.ex. där specialisterna fastnar i balansfrågornaoch inte i tillräcklig grad kan ge sig i kast med den allragrövsta, organiserade brottsligheten.Den grova brottsligheten har alltför länge fått leva i fredför polisiära åtgärder. Orsakerna till detta är naturligtvismånga men svårigheterna att organisera sig i tillfälligakommissioner, bristen på teknikstöd, lagstöd ochframförallt prestigetänkande mellan lokal, regional ochcentral nivå är några av orsakerna till att polisen får alltsvårare att klara av den organiserade brottsligheten.Man bör alltså ta vara på att har en nationellpolis och skapa förutsättningar för att tillvarata svensk polissamlade kompetens. Svensk polis bör verka på bådenationell, regional och lokal nivå, givetvis med tonvikten pålokal nivå med utgångspunkt från kvarterspolisverksamhet.Den från regeringen föreslagna regionkriminalpolisen ärinte realistisk så vida man inte skall gå tillbaka iutvecklingen genom att förstöra den kompetens som encentral rikskriminalpolis har uppnått. Givetvis kan mangöra förändringar i den organisationen men att ersätta denmed en regional motsvarighet gagnar inte den kvalificeradebrottsutredande verksamheten.Legitimerad och icke legitimerad polisInom polisväsendet förekommer det tyvärr attpolispersonal blir föremål för disciplinära åtgärder på grundav övertramp i tjänsteutövningen. innefattar detäven brottsutredning mot den enskilde polismannen.Utgången beror på omständigheter i de enskilda fallen.Arbetsgivaren och den fackliga organisationen blir mångagånger inblandade i avgöranden inför Arbetsdomstolen.I en del fall resulterar detta i avskedanden frånpolismanstjänsten vars sociala situation blir en katastrof försåväl den enskilde polismannen som dennes familj.Ett sätt att eliminera övertramp i tjänsteutövningen somdärför kan komma att ha en preventiv effekt är att somdisciplinär åtgärd ta ifrån den enskilde polismannen dennespolislegitimation som bestäms av påföljden.Polismannen skulle kunna omplaceras inompolismyndigheten och utöva tjänstgöring där man kan tatillvara dennes kompetens för administrativa uppgifter medmöjlighet att senare återfå sin tjänstelegitimation när dentid förflutit som omfattar påföljdens längd. Vi är övertygadeatt en sådan åtgärd har stora fördelar och bör utredas avRikspolisstyrelsen och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra 2 § i polislagen (1984:387)enligt följande:Polisen skall upprätthålla allmän ordning och säkerhet.Det åligger polisen särskilt att1. förebygga brott och andra störningar av den allmännaordningen eller säkerheten,2. övervaka den allmänna ordningen och säkerheten,hindra störningar därav samt ingripa när sådana harinträffat,3. bedriva spaning och utredning i fråga om brott somhör under allmänt åtal,4. lämna allmänheten skydd, upplysningar och annanhjälp, när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen,5. fullgöra den verksamhet som ankommer på polisenenligt särskilda bestämmelser.2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kvarterspolisverksamheten bör läggas till grund för allpolisverksamhet; den modell som man nu arbetar efter it.ex. bör kunna användas även i andra distrikt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbildning i konfliktlösande,krismedvetande och självskyddsträning som mentalförberedelse inför våldssituationer i polistjänstgöringen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationell polis med bibehållandeav central rikskriminalpolisorganisation,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimerad och icke legitimeradpolis.