mot · GG02Kr259 · 1993-01-26 00:00:00 — skapades genom ett antal beslut avriksdagen och regeringen . Organisatorisktutgör och myndighetenStatens museer (SSHM).Museibyggnaden uppfördes med statsmedel 1986--90.Sedan museets öppnande står staten förhyreskostnaden, ca . I övrigt skulle museetsverksamhet vara ''så långt möjligt självbärande''. Ibudgetpropositionen 1993/94 har orden ''så långt möjligt''utgått. Kravet att museets verksamhet skall bära sig (medundantag för hyreskostnaderna) är alltså nu ovillkorligt.Efter en inledning med mycket höga publiksiffror(/91 besöktes museet av 1.140.000personer), har besökarantalet sjunkit och motsvarar förnärvarande något över 700.000 personer . Var''normalvärdet'', om sådant finns, ligger, är osäkert.Vasamuseet är, även med nuvarande publiksiffror,mest besökta museum. Huvuddelen av besökarnaär utländska och svenska turister. Det stora restaureradeskeppet och de internationellt ryktbara utställningarna Vasaoch hennes tid gör till ett fascinerande resmål.Som sådant har museet en viktig roll i marknadsföringen avSverige som turistland.Den synliga verksamheten (utställningar och visningar)kan med den marknadsföring som sker finansieras medbiljettintäkter. Men museala ansvar sträckersig längre än så. Det unika skeppet skall bevaras förframtiden, vetenskapligt uppmätas och dokumenteras.Samma sak gäller de föremål, som på detprovisoriska aldrig slutligt dokumenterades.En dataregistrering av föremålen har inletts med bidragfrån . Därmed kan föremålsskatten blitillgänglig för studier och forskning enligt de intentioner,som bland annat finns angivna i budgetpropositionen.Kontakt med forskningen och egeninformationsinsamling kring det tidiga håller påatt bli en viktig ny inriktning i arbete. Därmedsätts regalskeppet in i sitt tidssammanhang och museetkommer att spela en än viktigare roll för skolan och denhögre undervisningen.Detta är några av huvuddragen i den musealaverksamhet, som måste bevaras och utvecklas för attVasamuseet skall kunna leva upp till sitt ansvar som en delav ett svenskt centralmuseum.I SSHM:s anslagsframställning /94--1995/96angavs en årlig driftbudget (löpande verksamhet förutomhyreskostnad och externa bidrag) i storleken somnödvändig för att ovannämnda verksamheter skulle kunnabedrivas. I det fall intäkterna inte skulle nå upp tilldetta belopp, äskades ett statsbidrag för att täckamellanskillnaden.I budgetpropositionen /94 avvisades dettaäskande. Eftersom museet har anledning befara att denuvarande låga publiksiffrorna (dock alltså högre än någotannat svenskt museums) inte inom den närmaste tidenvänder uppåt, innebär regeringsförslaget, att Vasamuseettvingas reducera budgeten med . Därmed försvinneren planerad tvärvetenskaplig basutställning, ingavandringsutställningar produceras, visningar skärs ner,resurserna för skeppsteknisk dokumentation halveras ochuppbyggnaden av ett referensbibliotek om det tidiga stannar upp. och museetsgemensamma projekt att restaurera enda störreångfartyg, f.d. isbrytaren '''', till sjögående skickläggs ner. '''' stängs för publik.Även för innevarande budgetår innebär det sviktandepublikunderlaget att Vasaverksamheten kommer att ge ettunderskott, kanske i storleksordningen 3,5 mkr.Besparingar sker nu varhelst detta är möjligt, men de flestaav museets verksamheter kan inte avbrytas eller radikaltförändras med kort varsel: utställningar under produktionmåste till exempel fullföljas.Om museet måste återbetala ett förväntat underskott, ärdet väsentligt att återbetalningstiden blir lång. En kortåterbetalningstid, i värsta fall ett krav att kompenseraunderskottet redan under nästa budgetår, skulle innebäraatt museets grundläggande verksamheter skulle lida skadorpå ett sätt som skulle bli dyrt, svårt och i några fall omöjligtatt reparera.Det redovisade läget för visar, attsjälvfinansierande museiverksamhet, i händerna pånyckfulla turismkonjukturer, är en orealistisk tanke.Samhället måste försäkra sig om att det kunskapsarv, somett museum förvaltar, är tillgängligt för samtiden ochtryggat för framtiden.De dubbla kraven på -- att både vara ettmuseum i ordets fulla bemärkelse och en ekonomisktsjälvbärande institution inom turistnäringen -- låter sig välkombineras i goda ekonomiska tider. I nedgångstider kanorganisation och verksamhet bara bantas till en viss punkt.Därefter skadas antingen den ''inre'' verksamheten så attmuseet kan betraktas som en seriöskulturinstitution, eller, om neddragningen sker inom denutåtriktade, publikdragande sektorn, skapas ennedåtgående spiral med allt mindre resurser för allverksamhet.När visionen om ett väl har satts i sjön såfår inte orealistiska ekonomiska konstruktioner resultera ien kapsejsning. Det måste finnas en ekonomisk barlast somger stadga också i lågkonjunkturens snålblåst ochvindkantringar och som ger styrfart åt den verksamhet somVasamuseet bedriver, nödvändig för att fullfölja själva idénmed museet.Med andra ord måste alltså mellanskillnaden mellanintäkter och kostnader för den regelbundet bedrivnaverksamheten täckas med statliga medel när intäkterna intetäcker kostnaderna. Kostnaderna är som ovan nämntsberäknade till /år . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ekonomiska förutsättningarnaför en allsidig museal verksamhet på .