mot · GG02A424 · 1993-01-26 00:00:00 — Glesbygdsproblem och regionalpolitiska insatser i I de borgerliga regeringsförklaringarna har det sagts att''Hela ska leva''. har någon slogan ekat såtomt i glesbygden och i skogslänen som . Politiken medbolagisering, avreglering, privatisering, åtstramning avkommunernas ekonomi och inskränkningar av detkommunala självstyret ökar de regionala obalanserna.Denna process inleddes av den förra regeringen.De regionalpolitiska insatserna ökar inte i avvaktan påvilken inställning centralbyråkratin i kommer att hatill de svenska skogslänens problem. Regeringensnuvarande politik hotar att undergräva de regionalpolitiskamålen.Glesbygdens problemDet som kanske diskuteras med störst hetta ärnedläggningen av skolor i glesbygden. Över 100 skolorhotas av nedläggning. I är 15 skolor ifarozonen för att kommunen tvingas in under regeringenshårda sparpaket. En ny våg av skolnedläggningar väntasnästa höst. Många vet att när skolan försvinner då ärsamhällenas framtid hotade. Det blir barnen som får bärabördan av de nya långa transportsträckorna i den nya hårdaverkligheten.Processen med bolagisering och avreglering avverksamhet hos , Posten, SJ, ochDomänverket inleddes av den förra regeringen och fullföljsnu med full kraft. Privatisering av delar av verksamhetenpågår, vilket medför minskade möjlighet att påverkaglesbygdens villkor med politiska beslut. Försämring avservice och avskedanden av statligt anställd personaldrabbar glesbygden hårt.Kommersialisering av AB SvenskBilprovningsverksamhet medför sannolikt att mindrelönsamma enheter i glesbygden försvinner. Avregleringenav inrikesflyget leder till att mindre lönsamma linjer tillNorrlands inland slås ut.Den hårdare konkurrensmiljön inom detaljhandelnmedför att de stora grossisterna blir mindre intresserade avatt behålla små butiker i glesbygd. När de försvinner,försvinner ofta också bensinförsäljningen.Det ökade bensinpriset medför att glesbygdenytterligare drabbas. SCB:s resvaneundersökning --1985 visar att de personer som bor på landsbygd eller imindre tätorter har ett bilresande som är högre än istorstäderna. Användbar kollektivtrafik saknas ofta iglesbygd.För att klara glesbygdens problem bör utredas om enregional differentierad bensinskatt kan införas. Avmiljöskäl är det rimligt att bensinskatten höjs åtminstone istorstadsområdena.För inland och glesbygden är skogsbruket ochsågoch träindustrin av stor betydelse. Billiga råvaror frånandra länder, ökade transportkostnader, ökad användningav returfiber i massaindustrin, högre energipriser och högremiljökrav medför att avsättningen av massaved fråninlandet sjunker. Detta ökar överskottet av skogsråvarakraftigt och gör uttaget av sågtimmer mindre lönsamt.Detta innebär att sågverken, som har varit en stomme iglesbygdens näringsliv, äventyras.En ny strategi för att ta tillvara skogsråvaran måsteutvecklas. En kraftig satsning på forskning och utvecklingför att möjliggöra en ny typ av vidareförädling avskogsråvaran i inlandet måste ske. En möjlighet är attutveckla metoderna att använda cellulosan, hemicellulosanoch ligninet som bas för framställning av kolväten. Dessakan blandas i fordonsbränsle eller användas på annat sätt.Detta skulle kunna vara ett steg mot det s.k.kretsloppssamhället. Kraven ökar på att minska inslaget avfossila bränslen som drivmedel.Kommersialisering av veterinärverksamhet samtrådgivning och utbildning inom jordbruket ökarsvårigheterna för glesbygdens jordbruk.Sammanfattningsvis är alltså hoten mot glesbygdenmånga. En ny kraftfull regionalpolitik måste därförutvecklas. Ett mål om regional balans bör ingå som del aven genomtänkt och uthållig ekonomisk politik.Konsekvenserna för den regionala balansen av bolagisering,avreglering och åtstramning av offentliga verksamhetermåste omgående kartläggas.Norrbottens länI den prognos för länets utveckling fram somlänsstyrelsen i presenterade i oktober 1992framgår att även om man räknar medLångtidsutredningens, LU92, mycket optimistiskaprognoser så kommer sysselsättningen i länet att minskamed 4 000 personer.Det är realistiskt att utgå från att med nuvaranderegeringspolitik blir försämringen mer dramatisk denärmaste åren. investeringar i Malmfälten är docken ljuspunkt.Den fortsatta EG-integreringen och det ökadekonkurrenstrycket kommer sannolikt att leda till en fortsattsysselsättningsminskning inom länets industri. I mitten påjanuari 1993 är nära 13 000 arbetlösa i länet, och nära 11 000personer är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Totalt står av befolkningen i åldern 16--64 årutanför arbetsmarknaden. Detta är en orimlig situation.En lång rad angelägna infrastrukturprojekt som statligaverk, myndigheter och kommuner i harredovisats till regeringen . En stor delav dessa är möjliga att genomföra som beredskapsobjekt.Infrastrukturprogram för länSåväl som har redovisat en radprojekt som eller kanstartas.Bland de mest angelägna projekten är fortsattupprustning av Stambanan och , inte minst föratt industrins godstransporter ska fungera. Byggande avtriangelspår i , och kan startas med kortvarsel. Triangelspår i kan startas inom något längretid. Ny tågledningscentral i är angelägen.Den länge önskade kombiterminalen i bör efter ensnabb prospektering börja byggas under 1993.Haparandabanan bör hållas i trafikerbart skick tills ettbeslut om Bothniabanan och Norrbothniabanan är fattat.Ett principbeslut om Bothniabanan och beslut omförprojektering bör fattas. För Banverketsvidkommande bör reserveras så att deflesta av ovanstående projekt kan påbörjas 1993.Norrbottens läns stora yta reser behov av särskildaansträngningar för att tele- och datakommunikation skafungera i länet. av AXE-systemetmåste påskyndas och slutföras. Ett avancerat lokalthöghastighetsnät för centrala och Fyrkanten (,, och ) bör komma till stånd. Dessa nätmåste förbindas inbördes och med storstadsregionerna.Den påbörjade satsningen på videokonferensteknikmåste fullföljas. Totalt bör 14 miljoner tillskjutasTeleverket för utbyggnad av nödvändig infrastruktur iNorrbottens län.Inom område bör nu upprustning av en radlänsvägssträckor och mindre vägar enligt Vägverketsplanering komma till stånd. Målsättningen måste vara attvägkapitalet inte slits ned. Vägsatsningarna i länetkoncentreras som tidigare tyvärr i alltför stor utsträckningtill E4. Särskilt väg 400 bör få ytterligare satsningar. Bronöver älv vid Böle är ett annat mindre projekt. Inom enram på bör flera viktiga vägsatsningarkunna påbörjas och i många fall slutföras under 1993.För att underlätta för kommuns förbindelser medomvärlden bör en landningsbana vid Mommankangaskomma till stånd med hjälp av statliga medelomfattande . För satsningar på flygplatser iArvidsjaur, , och bör tillskjutasytterligare medel i kommande tilläggsbudget.Vänsterpartiet har i en särskild motion redovisat dentotala satsning på kommunikationer som partiet vill görautöver regeringens förslag. Finansieringen redovisas i ensärskild motion. Insatserna i länet bör göras som ett särskiltinfrastrukturpaket.Stöd till bensinstationer i TornedalenPå grund av devalveringen och skattehöjningen påbensin blir situationen sådan i attbensinstationer med sin service hotas att läggas ned. Närbensinpriset varit högre i har den finska statentidigare genom ett riktat stöd till bensinstationer mindre än5 km från gränsen hjälpt dessa att överleva. En sådanordning bör nu också prövas i . Stödet skulle t.ex.utjämna halva prisskillnaden mellan och Finland.Nya tag för träindustrinUnder bedrevs ett riktigt och brautvecklingsprogram för träindustrin -- Träman 90.Programmet var inriktat på de fyra nordligaste länen ochhar nu upphört. Syftet var att öka förädlingsgrad,produktivitet och lönsamhet inom sågverk ochträmanufakturföretag. Jag anser att ett nytt program förden för inlandet viktiga träindustrin bör sättas i gång för attförbereda branschen för nästa högkonjunktur.Marknadsanalyser, förbättrad marknadsföring ochsamordning av mindre företags exportansträngningar böringå i programmet. Regeringen bör återkomma med förslagom ett nytt utvecklingsprogram för träindustrin.StödområdesindelningI det regionalpolitiska beslutet placeradesÄlvsby kommun, Edefors och i Bodenskommun samt Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i Piteåi stödområde 2 utan närmare motivering. ochHaparanda kommun fördes däremot till stödområde 1.I budgetpropositionen föreslås inga ändringar i dettaavseende för och övriga nämnda områden.De ovan uppräknade områdena som placerats i stödområde2 bör placeras om till stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att frågan omregionalt differentierad drivmedelsskatt utreds,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på forskning ochutveckling för ny typ av vidareförädling av skogsråvara,23. att hos regeringen begär att konsekvensernaför den regionala balansen av bolagisering, avreglering ochåtstramning av offentlig verksamhet kartläggs,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt infrastrukturpaket iNorrbottens län,35. att hos regeringen begär förslag till tillfälligtstöd riktat till bensinstationer i ,6. att hos regeringen begär förslag om ett nyttutvecklingsprogram för träindustrin,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområdesindelningen.