ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02U636 · 1993-01-26 00:00:00 — Kriget på har pågått . Storadelar av det är slaget i spillror, tjugofemtusen människor har dödats och två miljoner människor ärpå flykt.Trots ihärdiga medlingsförsök från EGs och FNs sida haregentligen ingenting konkret hänt. Ett otaligt antalvapenvilor har brutits och det är osäkert om det nuaccepterade medlarbudet håller när förhandlingarna omuppdelning av det krigshärjade landet tar vid.Rapporter kommer om att alla parter i kriget har gjortsig skyldiga till övergrepp. Det är dock inget tvivel om attserberna, i sina försök att lägga under sig så mycketterritorium som möjligt, gjort och gör sig skyldiga till devärsta och mest omfattande övergreppen. Avslöjandena omoch bilderna från koncentrationslägren får var och en attkänna avsky och vrede. Nya uppgifter visar att minst 135koncentrationsläger fortfarande finns i det fornaJugoslavien och att mer än hundra av dem drivs av serberna.Rapporterna om serbernas våldtäktsläger är oerhördaoch avslöjar bestialiska dåd. Varför har inte länderreagerat mer kraftfullt? Varför har inget konkret gjorts föratt stoppa serbernas aggressionspolitik i Bosnien? Vad sompågår är ett försök till etniskt folkmord och fördrivning avden muslimska befolkning som man inte lyckats förgöra.Det förfärliga är att detta har hänt förut, men då var detjudarna i det gällde. Då var det många som sadeatt man ju inte visste vad som pågick. Det kan vi inte skyllapå . Vi vet att muslimer systematiskt dödas eller drivs utur Bosnien, vi vet att serberna systematiskt våldtar demuslimska kvinnorna i speciella koncentrationsläger och vivet att de många människorna på flykt är själva målet medserbernas aggressionspolitik.Under hela konflikten har de bosniska serberna givitlöften som de sedan brutit. Ingenting tyder på att de skulleha ändrat taktik. En förutsättning för en varaktig fred ärdärför att pressen på serberna kraftfullt ökar och attultimatum ställs.Sverige och svenskarna har tidigare reagerat kraftfulltnär övergrepp mot andra nationer upprört världen.Vietnam, och har uppväckt mångasolidaritetshandlingar och svenska krav på internationellaingripanden. Det är hög tid att agerar på deninternationella arenan för att trycket på serberna skallintensifieras. Som ordförande i har vi speciellamöjligheter till aktion liksom genom våra goda kontakter iFN. Men det är bråttom!Det finns en lång rad åtgärder som kanmedverka till genom internationella fora. Ultimatum kanställas om att alla militära aktiviteter skall upphöra, FNshandelsblockad kan skärpas, alla kommunikationer kanbrytas och förberedelser för en internationell rättegång motserbiska ledare för krigsförbrytelser kan inledas. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omedelbara initiativ för attstoppa kriget i det .
mot · GG02U639 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till kurdiskt informationskontor m.m. I efterspelet av gulfkriget vände sig återmot kurderna i irakiska . flydde merän två miljoner kurder mot gränstrakterna. De flydde iskräck för att återigen skulle användabiologiska och kemiska vapen mot dem. Envärldsomfattande opinion väcktes och FN:s säkerhetsrådbeslöt att skapa en frizon för kurderna som omfattar en stordel av irakiska Kurdistan.Försöken till förhandlingar med regimen i omkurdisk autonomi påbörjades men avbröts efter kort tid.Regimen i inledde en ekonomiskblockad mot kurderna. Denna blockad pågår fortfarandemed stora svårigheter för kurdernas försörjning som följd.Som en ytterligare påfrestning drabbas kurderna ocksåav FN:s blockad mot . Kurderna som själva är offer förSaddam politik bör inte straffas för vad regimen iBagdad gjort och gör.Det råder en akut brist på livsmedel, mediciner ochbränsle i irakiska . Det är en överhängande riskatt miljontals kurder åter tvingas på flykt om inte den akutanöden avhjälps.Sverige bör i FN verka för att irakiska Kurdistanundantas från FN-blockaden. Det är viktigt attinternationella hjälpinsatser till kurderna sker direkt ochinte via . bör också så långt det är möjligtbidra med katastrofbistånd.Sedan förhandlingarna om autonomi för de irakiskakurderna avbrutits och tvingats dratillbaka sin armé och stoppa flygningar över kurdiskt områdesamt inlett sin blockad mot irakiska befann sigområdet i ett ekonomiskt och administrativt vakuum. Idetta läge inleddes förberedelserna för de allmänna val somi närvaro av mer än 200 internationella observatörer avhöllsden 19 maj 1992.Valet skedde efter demokratiska principer ochresulterade i ett parlament med 105 platser. En 7-procentsspärr till skydd mot småpartier tillämpades, menassyrierna i området var förutsättningslöst garanterade 5parlamentsplatser.I juli bildades en kurdisk regering och arbete inleddesmed att bygga fred och stabilitet i regionen och i irakiskaKurdistan. Den demokratiseringsprocess som sattes igångliksom de fria och allmänna valen är en unik händelseeftersom de flesta länderna i regionen är diktaturer.Grannländerna känner sig hotade av utvecklingen och detbefaras att , och gemensamt kommer attförsöka isolera och krossa den demokrati som växer sig alltstarkare.Det är utomordentligt viktigt att kurderna ges möjlighetatt informera omvärlden om situationen och utvecklingen iirakiska . Därför bör ett kurdisktinformationskontor upprättas i . I flera länder,däribland , och , har manaccepterat och engagerat sig för att kurdiskainformationskontor skall öppnas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av svensk katastrofhjälptill irakiska ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN bör verka för attirakiska undantas från FN-blockaden mot ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öppnandet av ett kurdisktinformationskontor i .
mot · GG02U641 · 1993-01-26 00:00:00 — Internationella sanktionsmöjligheter på miljöområdet Många internationella överenskommelser ingås påmiljöområdet. Det är frågan om konventioner och andrabindande avtal, men också en ansenlig mängdhandlingsprogram och överenskommelser av ej bindandekaraktär.Det är viktigt att så sker även fortsättningsvis och i ökadtakt och omfattning, särskilt som det inte finns någotövergripande internationellt miljöskyddsavtal. Det är inteheller sannolikt att något sådant kan tillskapas inom rimligtid. Utvecklingen medför att den internationella miljörättenstärks.Men det finns brister i regelsystemet. En av de större äratt sanktionsmöjligheter sällan finns. I resp konventioneller bindande överenskommelse anges dock som regelvilka åtaganden om tvistelösning som gäller. Att bryta moten konvention är också ett brott mot folkrätten. Men densom bryter mot bindande avtal riskerar i realiteten ingetannat än sitt anseende.Om det internationella samarbetet skall bli långsiktigteffektivt bör sanktionsmöjligheterna avsevärt utvecklas.Även om allt samarbete bygger på ömsesidigt förtroendetjänar det inte på att brott mot avtalen ej beivras.Sverige har en lång erfarenhet av internationellt arbete.Den borde utnyttjas för att medverka till att finnaeffektivare former för de internationella avtalen ochvillkoren i dem, inkluderande sanktionsmöjligheterna.Sverige borde kunna ta initiativ till att en modell föreffektivare uppföljning av olika avtalstyper inkluderandesanktionsmöjligheter utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellasanktionsmöjligheter på miljöområdet.
mot · GG02U643 · 1993-01-26 00:00:00 — I alla länder förekommer korruption i någon form. Dessomfattning och form varierar i olika samhällen.I betraktas korruption som ett bedrägligtbeteende, medan det i andra länder kan ingå i ettkulturmönster.I stora internationella affärer där vår industrikonkurrerar, officiellt på lika villkor, spelar oftakorruptionsanknuten verksamhet en avgörande roll.Sverige har också i sitt u-landsbistånd drabbats avkorruption och uppenbart medelsmissbruk. Högt uppsattamakthavare har utnyttjat sin ställning för personlig vinning.I en del kan korruptionen vara en del av ettgammalt kulturmönster. Stamlojaliteten kan i vissa fall vägatyngre än lojalitet mot staten och företagen. System medtjänster och gentjänster finns nedärvda sedan mångagenerationer.Korruption är en dold verksamhet som sätter den friakonkurrensen ur spel. måste välja hur vi ska skyddaden fria konkurrensen. Om flera av våra starkakonkurrenter använder korruption och mutor så måste viagera kraftigt i internationella organisationer. börföreslå att en internationell konferens om korruptionanordnas av FN.Den systematiska ekonomiska och politisk-administrativa brottsligheten måste också belysas ur EG-perspektiv. Enligt en sydeuropeisk advokat är korruptionenett oroande problem i vissa europeiska nationer.Beslutsfattare som utnyttjar makten för egen vinningoch för att bygga upp privata förmögenheter måste avslöjasoch utsättas för kännbara sanktioner. Om det inte sker såsätts den fria konkurrensen ur spel och mygel legaliseras påalla nivåer i samhället. Resultatet blir förödande för såvälnationell som internationell utveckling och tillväxt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korruption i vissa ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anordnande av en internationellkonferens om korruption,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korruption i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korruption och fri konkurrens.
mot · GG02U644 · 1993-01-26 00:00:00 — Kampen för de mänskliga rättigheterna har ett starktstöd hos den svenska allmänheten. Detta visas inte minst avdet stora antal människor som har engagerat sig i MR-organisationer av olika slag, t ex ,eller på annat sätt söker motverka brott mot de mänskligarättigheterna. Respekten för de mänskliga rättigheterna ärett uttalat mål för svensk utrikes- och biståndspolitik. Ävenden inrikespolitiska debatten förs allt oftare i MR-termer.Mot denna bakgrund synes de anmärkningsvärt att denuppmärksamhet MR-frågorna röner inom högre utbildningoch forskning inte fullt ut motsvarar dessas ställning i varesig samhällsdebatten eller det politiska livet. Flertalet avvåra grannländer har särskilda centra eller institut förkunskapsuppbyggnad och forskning på MR-området, t exInstitutt for menneskrettigheter i och Institutet förmänskliga rättigheter i Åbo. I Europeiska länder med andrakonstitutionella och rättsfilosofiska traditioner harforskning och studier kring MR-frågor ofta en än merframskjuten plats.Även på det folkrättsliga området är ökade studie- ochforskningsinsatser angelägna, inte minst i perspektivet avden internationella utvecklingen, där brytpunkten mellande mänskliga rättigheterna och folkrätten, t ex vad avserprincipen om icke-inblandning, allt oftare kommer i fokus.Kopplingen mellan folkrätt och mänskliga rättigheter ärockså tydlig i det idéhistoriska-rättsfilosofiska perspektivetgenom deras gemensamma ursprung i olika naturrättsligatraditioner. har här ett förpliktigande arv genomHugo Grotius, vilken tillsammans med kan ses som folkrättens historiskaförgrundsgestalter.Forskning kring MR-frågor och folkrätt borde bedrivas iett tvärvetenskapligt perspektiv där allmän rättslära ochsamhällsvetenskaperna integreras. Därmed skullesamhällsdebatten och det politiska beslutsfattandet kunnaerhålla ett bättre och mera allmänt känt kunskapsunderlag.Enligt min mening borde resurser komma dessaforskningsområden till del. Genom deras stora betydelseför vår utrikespolitik, inte minst i ljuset avbiståndspolitikens inriktning, borde en stiftelse förförvaltning och fördelning av dessa medel kunna upprättas.En utredning borde tillsättas för att undersökamöjligheterna att klara finansieringen via det multilateralabiståndet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av integrerad MR- ochfolkrättsforskning.
mot · GG02U651 · 1993-01-26 00:00:00 — Av de nya republiker som bildats efter det fornaJugoslaviens sönderfall har endast en, republikenMakedonien, förnekats internationellt erkännande.Anledningen till denna särbehandling är främst attGrekland inom EG starkt motsatt sig ett europeiskterkännande. befarar att republiken iframtiden kan komma att göra anspråk på det område inomGrekland som bär samma namn.Eftersom EGs ställningstagande påverkat andra statersagerande i denna fråga har endast ett fåtal länder valtatt erkänna Makedonien.Genom sitt geografiska läge har republiken kommit attdrabbas av FN-embargot mot . Ettembargo som flera grannländer underlåter att tillämpastrikt mot dem som berörs av åtgärden.I jämförelse med övriga nya republiker i området tordeMakedonien väl leva upp till gängse kriterier för ettinternationellt erkännande.Då denna handlingsförlamning inom EG endast kanläggas till last finns det ingen anledning för andraländer utanför EG att avvakta med ett erkännande. Därförbör erkänna republiken omgående. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt erkännande avrepubliken .
mot · GG02U652 · 1993-01-26 00:00:00 — Våldtäkt likvärdigt med tortyr Från det grymma kriget i rapporterasallt oftare om våldtäkter som en del av krigsstrategin.Kvinnor och barn utsätts för omänskligaövergrepp, tortyr och förnedring. Temat är starkttabubelagt och det finns ingen beredskap att ta sig an offren.Det är en känslig och svårhanterlig fråga både vad gälleroffren och hjälpinsatser.En svensk läkare, , har rapporterat omdetta systematiska och strukturella våld som används motkvinnor. Hon uppskattade att 50 000 kvinnor ochsmå flickor våldtagits.ESK skickade en expertgrupp till området underrättschefen vid ungefär . Debeskriver också med fasa de grymma brott mot mänskligarättigheter, däribland våldtäkt, som pågår. Gruppen harföreslagit att dessa krigsförbrytelser ska prövas av entribunal.Det är inget nytt fenomen att våldtäkt används som endel av krigföringen. Men det är lika väl oacceptabelt och ettbrott mot folkrätten. Därför är det viktigt att kraftigtreagera på den här typen av brott. Den internationelladomstolen bör undersöka och pröva våldtäktsfall som brottmot , varhelst de förekommer.Det måste med kraft understrykas och klargöras attvåldtäkt är en krigsförbrytelse.Våldtäkter används också som ett medel att förföljakvinnor som är politiskt aktiva eller misstänks vara det.Våldtäkt måste erkännas som en form av tortyr och därmedge rätt till asyl.Våldtäkt är en fråga som handlar om kvinnors mänskligarättigheter och som därför bör tas upp i internationellasammanhang. När det gäller våldtäkterna i fornaJugoslavien bör de behandlas av ESK och . Den bör ta initiativ till att dekommer upp på dagordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om våldtäkt som tortyr.
mot · GG02U653 · 1993-01-26 00:00:00 — betraktades på det stora hela som stabilt ochfredligt innan det grymma kriget i bröt ut. Detfinns emellertid konflikter som pågått så länge i attde knappast får någon uppmärksamhet -- ochNordirland.CypernPå har det pågått en kamp mellan turkcyprioteroch grekcyprioter . Både Greklandoch har aktivt deltagit i denna konflikt på ett sådantsätt att det varit mycket svårt att finna en fredlig lösning.Sedan 1974 ockuperar vissa delar av ön. FN harantagit resolutioner om tillbakadragande som intehörsammats. står Cypernfrågan på FN:sdagordning men utan egentlig behandling.FN:s styrkor finns på -- så längeatt vissa länder nu tar hem sina mannar. Det kan inte varaavsikten med FN:s fredsbevarande trupper att de mer ellermindre ska permanentas för att väpnad konflikt inte skabryta ut i ett område.Sverige bör verka för att Cypernfrågan kommer upp tillverklig behandling såväl i FN som den europeiskasäkerhetskonferensen . Konflikten på måste fåen politisk lösning.NordirlandNordirland är en annan konflikt som förblivit olöst.Hitintills har den av många betraktats som en internkonflikt. Därför har det internationella samhället inte velatlägga sig i.Det kan ifrågasättas om det är en intern konflikteftersom förutom även republiken ärinvolverad i problematiken. I vilket fall som helst har påsenare tid interna konflikter inte utgjort något hinder förFN att engagera sig, t.ex. när det gäller kurderna i Irak.Därför bör ESK och FN även engagera sig för att finnaen politisk lösning på konflikten på . Liksom ifallet kan konflikten bara lösas av de inblandadeparterna. Men det internationella samhället kan på olikasätt sätta press på parterna att finna en lösning.Utomstående parter kan också ibland fungera som medlare.Det viktiga är att dessa konflikter inte glöms bort närEuropas problem fokuseras på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GG02U654 · 1993-01-26 00:00:00 — Kränkningen av de mänskliga rättigheterna för assyrierna i Assyrierna (syrianerna) utgör ursprungsbefolkningen itvåflodslandet , som är delat mellanTurkiet, , och . Totalt finns det över tremiljoner assyrier i hela världen varav 1,5 miljoner i , 0,5miljoner i , 40 000 i Iran.I sker en minskning av det assyriskafolket, genom att förföljelsen av dessa är stor i sydöstraTurkiet. uppskattas kvarvarande assyrier vara endastnågra tusental.I den pågående konflikten mellan den kurdiska gerillanoch turkiska armén kläms assyrierna hårt mellan dessa tvåparters krav om lojalitetsförklaringar.Det råa våldet mot assyrierna har ökat och allt fler av dekvarvarande assyrierna har fallit offer och dödats.Den senaste kända händelsen är från . Dåöverföll beväpnade män vid olika tillfällen två minibussarutanför staden i sydöstra . Fem assyrieravrättades kallblodigt. Bland dem återfanns byordförandenfrån byn samt kyrkorådsordföranden i den syrisk-ortodoxa församlingen i Ausburg. Överfallen var planeradeoch synnerligen brutala.I augusti 1992 mördades byn borgmästare illdåd är bara två exempel av en lång rad, där olikagrupper gör allt för att driva bort detta folk ifrån sina byar isydöstra de senaste 25 åren har assyrierna utsatts för olikaslags övergrepp. Man har förbjudit undervisning i assyriska,förstatligat skolor och kyrkor, förbjudit dem att utövakulturella traditioner, påtvingat dem att registrera sigantingen som araber eller kurder, förnekat dem högreutbildning m.m.Turkiet är medlem av FN, och bör i dessa organ arbeta för att följer sinaåtaganden om mänskliga rättigheter och erkännande avetniska minorieter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att uppmärksammaassyriernas (syrianernas) situation.
mot · GG02Ub33 · 1993-01-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1992/93:RR4 revisorers förslag angående gymnasieskolan -- Resurser, resultat och utveckling Fler lektorer i gymnasieskolanUtbildningen har mycket stor betydelse för ett landsutveckling och det finns ett tydligt samband mellanstandarden på ett lands utbildningsväsende och landetsmöjligheter att utveckla välstånd.Utbildningens betydelse för det framtida välståndet göratt uppmärksamhet måste riktas mot brister och hotandebrister i utbildningsväsendet.Gymnasieskolan utgör en hörnsten iutbildningsväsendet och dess kvalité är av avgörandebetydelse för den framtida utvecklingen.En viktig värdemätare på kvalitet i gymnasieskolan ärtillgången på lektorer. Det är därför mycket oroande att,som riksdagsrevisorerna påpekat, antalet lektorer sjunker.I förs. 1992/93:RR4 säger /71 fanns i gymnasieskolan 1 500forskarutbildade lektorer. fanns enligt SCB:sstatistik 1 300 lektorer.Vidare skriver man:Sedan läsåret 1970/71 har antalet elever pågymnasieskolans tre- och fyra-åriga linjer ökat från 104 000till 144 000. Detta innebär per lektor 69 elever 1971 och 111elever 1991. Lektorerna har sålunda minskat både totalt ochsom andel av eleverna på teoretiska linjer.Med de höga mål satt inom skolans område ärdetta alarmerande. Det är nödvändigt att kommunernauppmuntras att ta sitt ansvar och skapa fler lektorstjänsterför att säkerställa de nationella kvalitetsmålen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lektorer igymnasieskolan.
mot · GG02Ub401 · 1993-01-26 00:00:00 — Tillvaratagande av invandrarnas kompetens Det råder stor enighet hos politiker och andrabeslutsfattare om att man måste satsa kraftigt för att eleveri den svenska skolan ska kunna få bättre språkkunskaper.Anledningen är stora behov av kontakter medandra länder inom och utanför Europa.En grupp som representerar två- eller flerspråkighet påett naturligt sätt är invandrarna. Det finns omkring 150olika språk representerade i . Det är en tillgång sommåste tas till vara bättre. För möjligheter attframgångsrikt kunna spela en viktig internationell roll är detav väsentlig betydelse att barn och ungdomar ur språkligaminoriteter får utveckla sina modersmål och sitt andraspråksvenska och därigenom bli aktivt tvåspråkiga. Två- ellerflerspråkighet blir därför ett förstklassigtinvesteringsobjekt, inte ett område där resurserna skärsner.Två- eller flerspråkighet är en viktig framtidsinvesteringför alla som kommer att sälja svenska produkter i utlandet,som kommer att syssla med import till , somkommer att arbeta inom eller motdenna administration som lobbyister, förhandlare etc., somkommer att genom sitt arbete ha kontakt med olika delar avvärlden t ex som översättare, sekreterare, receptionister,växeltelefonister etc., som kommer att syssla medspråkutbildning osv.Man kan med fog konstatera att två- eller flerspråkighetkombinerad med kunskap om de främmande kulturer mankommer att ha kontakt med eller arbeta i är oerhört viktigaresurser.Det är förvånansvärt att svenska företag i sinaansträngningar att nå avsättning för produkter på nyamarknader tar så dåligt vara på en sådan kompetens.Invandrarna kan sina respektive gamla hemländers språk,kultur och affärsseder. De skulle, om de svenska företagentog vara på deras kunskaper och vidareutbildade dem, varaväl skickade att förhandla med utländska intressen och attsälja svenska produkter i sina före detta hemländer.Invandrarna är troligen svenska företags viktigaste menmest försummade resurs. Invandrare i medakademisk examen får ofta svara för städuppgifter ellerandra enklare arbeten där deras kompetens inte allskommer till sin rätt. Det måste vi ändra på. Ett riktigtnyttjande av invandrarna som resurs i ansträngningarna attöka utlandsförsäljningen skulle bli en bra hjälp. Det kaninte betraktas som oöverkomligt att klara försäljningen avca av det som knappt 9 miljoner människor producerar i en värld med närmare5 miljarder människor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hemspråksundervisningenprioriteras så att minoritetsbarnens hemspråk och derasandraspråk svenska i förskola och skola blir en förstklassigflerspråkig och flerkulturell kompetens,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenska företag uppmuntrasatt bättre ta vara på den enorma resurs som invandrare frånså många språkgrupper/kulturer är för svenska företag ideras bearbetning av viktiga marknader.