mot · GG02U251 · 1993-01-26 00:00:00 — Socialdemokraterna framhåller i denna motionattregeringens östpolitik misslyckats; regeringen saknarstrategi för ett svenskt ansvarstagande i förhållande tillCentral- och ,att regeringens proposition omsamarbetet med är djuptotillfredsställande och knappt duger som underlag förriksdagsbehandling.Vi föreslåratt begär redovisning avhittillsvarande samarbete,att en ny östpolitikutarbetas,att en strategi utformas för ett dynamisk region i ett alleuropeiskt samarbete,att S:tPetersburg, och ges betydandeutrymme i samarbetet, vid sidan av , ochLitauen,att BITS får 250 milj. kr., 50 milj. kr. mer änregeringen föreslagit, samt ges ett långsiktigt mandat för sittkunskapsbyggande bistånd,att folkrörelsesamarbetethöjs till 50 milj. kr. och ges en starkare inriktning på attstödja demokratin.1. En djupt otillfredsställande propositionRegeringens proposition om samarbete med Central-och duger knappt som underlag för riksdagensbehandling av frågan. Där saknas övergripandemålbeskrivning och strategi. Där saknas prioriteringar vadavser länder och sakområden, samt delvis ävenbiståndsformer. Där finns ingen verklighetsbeskrivning,erfarenhetsredovisning eller problemdiskussion. Denfördelning av medel som finns utgör ej en klarhanteringsordning. Klart och långsiktigt mandat ges ej tillde myndigheter, som enligt svensk författning efterriktlinjer från riksdag och regering, skall fatta beslut omanvändningen av de resurser som ställs till förfogande.Samarbetet saknar fantasi och skaparkraft.Vi finner detta djupt otillfredsställande. Vi seruppenbara risker för att grundläggande intressenblir lidande av den ordning som valts.Vi föreslår att av regeringen begär ennoggrann redovisning av utnyttjandet av de biståndsmedelsom är avsedda för samarbete med Central- och Östeuropa.Vi föreslår vidare att en ny östpolitik formuleras i ennationell kommission för internationellaansvarstagande.2. En ny civilisatorisk uppgift i EuropaEfter förmådde världens ledare samlasig kring en vision, bygga nya institutioner och inleda enutveckling som gett så många människor ett bättre liv.Förenta Nationerna bildade grunden, med fred ochsäkerhet som främsta uppgift. Till det kom det konkretasamarbetet i bl.a. ,, och . I ladeMarshallhjälpen grunden för återuppbyggnaden. GenomEG-samarbetets utveckling kom forna historiska fiender attknyta sina länder oupplösligt närmare varandra.Det var en visionär och handlingskraftig generationpolitiker som byggde den västeuropeiskaefterkrigsordningen. Såren efter krigets barbari läktesgenom en upplyst politik för tillväxt, välfärd och socialkonsolidering. Det var en civilisatorisk uppgift av väldigaformat -- där gränsen sattes av järnridån.Den ridån är nu riven. Vi står inför en liknandecivilisatorisk uppgift. är inte längre tudelat, men detär heller inte förenat. Såren är inte helade. Istället riskerarvi att nya murar efter att revolutionen svepte fram över Europasöstra delar har glädjen över frihetens ljus följts av insiktenom omvandlingens svårigheter och oron för ettmisslyckande. Intoleransens spöke syns överallt.Västvärlden -- inbegripet -- har inte levt upp tillvad vår tid kräver. Efter slut får vi nu inteförlora freden. Tre saker måste göras.Vi måste stärka deorganisationer som kan ge reformarbetet trygghet i enbredare gemenskap. Det handlar om ESK, men också omandra organisationer som borde ges ett större alleuropeisktansvar. Det handlar om regionalt samarbete, som det sommåste bli till över och . Det handlarockså om EG, som efter fördjupningen nu kraftfullaremåste öppna sig utåt. Får känslan av utanförskap fäste ökarotryggheten.Vi måste vara beredda till långt störreuppoffringar som stöd till ett gemensamt . Deförenklade chockterapierna som skulle lösa allt är nuavskrivna och måste följas av en mer utvecklad ekonomiskpolitik. Massarbetslöshet, maffiavälde och social utslagningfår inte prägla det nya. Ska det undvikas måste Västeuropasatsa radikalt mer långsiktigt med investeringar, öppnamarknader och integrerade samhällen på alla plan.Vimåste göra allt för att stärka den demokratiska kulturen. Imånga av de länder som lämnat kommunismens förtryckhar ett skede av nationell enighet kring medborgerliganständighet gett vika för en utbredd motvilja mot politiköverhuvudtaget. Politiken måste nu finna nya former ochett nytt levande språk, om en djup demokratisk förankringska kunna nås.3. Ett dynamiskt -- i EuropaFolken i delar hav, långa sträckor ihistorien och sjok av kultur. Här finns en mer än tusenårigtradition av handel och utbyte. Vi ska inte idealisera.Historien har inte varit utan konflikter. Vi behöver lära attförstå varandra bättre. Men efter det brott i våraförbindelser som följde på ryska revolutionen, andravärldskriget och sovjetmaktens förtryck kan vi nu återknytabanden.Vi har förutsättningarna för att få se ett pånyttfött NorraEuropa. -- från , ochKolahalvön, över , och västraRyssland, över , och , över ,norra , Elbe-mynningen och längre västerut, ochvida däromkring till , och -- kan bli entrygg och dynamisk kulturell och ekonomisk region. Mendär är vi inte ännu.Sverige och övriga nordiska länder, , ,och , måste göra betydligt mer målmedvetnasatsningar tillsammans med de andra länderna. NorraEuropa kan bli en betydelsefull region i det vidareeuropeiska samarbetet. EG är på väg attutvidgas och knyter närmare band med omkringliggandeländer. Då växer regionernas betydelse. Vi måste varapådrivande för regionala dimensioner i det alleuropeiskasamarbetet.Vi måste ta itu med dessa utmaningar med mycket störrefantasi. Vi har börjat. ochNordkalottsamarbetet är ingen dålig början, men det måsteges verkligt innehåll.Jacques Attali, den franske socialisten och chefen förEuropeiska , , har föreslagit ett''Alleuropeiskt initiativ'' med tre grundläggandebeståndsdelar:en alleuropeisk gemensam marknad, enfrihandelszon som går långt utöver EG:s och EFTA:s serieav bilaterala avtal och som inkluderar , ettalleuropeiskt institutionellt ramverk som ger de nyasamhällsstrukturerna chans att utvecklas på nytt efterkommunismen, ett alleuropeiskt investerings- ochsysselsättningsprogram. Finansiellt stöd och skuldlättnad ärinte nog. Vi måste komma åt och underlätta för de kraftersom skapar tillväxt.Det här kräver mycket också av våra näringsliv.Företagen måste vara beredda att gå in i det nya Östeuropa.Företag ska inte göra vad de inte tror är lönsamt. Men detgäller att se till det långsiktiga intresset och våga satsa. PercyBarnevik tillhör de svenska företagsledare som förstårdetta. Vi saknar en mer offensiv satsning från näringslivet.Vi behöver se till våra gemensamma intressen. Så ocksånär det gäller energiförsörjning och miljö. miljöproblem kan inte lösas bara med viktiga, menrelativt marginella förbättringar i vårt eget land. Är det urregionalt perspektiv rationellt att driva kärnkraftverkenIgnalina och Sosnovij Bor vidare? När oljeskifferbrytningeni , dåliga kraftverk där och på andra håll ochnickelsmältverken på släpper ut mycket mersvavel än hela , är det då rationellt att bara satsa härhemma?Vi måste ha fantasi. Pröva till exempel möjligheterna gemensam marknad av utsläppsrättigheter. Det skullesnabbt kunna leda till ett flöde av investeringar ochteknologi österut. Pröva möjligheterna att knytaenergisystemen, gas och el, närmare varandra. Bygg på degemensamma tillväxt- och sysselsättningsskapandeintressen som vi har.Medan stater och näringsliv söker nya möjligheter, växerde direkta kontakterna på alla nivåer i samhällena -- mellanvänorter, universitet, folkrörelser, organisationer,föreningar, partier, teatrar, sportklubbar och enskildamänniskor. Så spinns den väv som binder oss samman. Såskapas en fördjupad dimension av den gemensammasäkerhet vi åstundar.4. samarbete med Central- och ÖsteuropaRegeringens östpolitik har misslyckats. Vi måste få enny.Efter snart halva regeringsperioden har den borgerligaregeringen inte lyckats presentera ett program församarbetet med -- inte i någonproposition, skrivelse eller annat dokument. Av löftet omen miljard kronor återstår 640 milj. kr. för nyainsatser.Regeringen har valt en hanteringsordning därprojektförslag från angelägna svenska samarbetspartnersamlas på hög på ansvarigt statsråds bord. Utan mål ochstrategi kan inte de svåra prioriteringar som bristen påresurser tvingar fram göras på ett rimligt sätt.I förra årets motion ''Ny chans för folk'' oroadevi oss för en sådan utveckling. Vi redogjorde där närmareför de mål Socialdemokraterna ställt, för de sakliga ochgeografiska prioriteringar vi gör samt för denhanteringsordning vi hade velat se. Dessa äger i allväsentlighet fortfarande sin giltighet.Redan under vårens utskottsbehandling blev detuppenbart att regeringens föreställning var ohållbar.Motvilligt gick statsrådet med på att bygga på denmyndighetsordning den socialdemokratiska regeringengrundade. Men det var bara ett halvt steg -- någotlångsiktigt mandat gavs inte. Man kan ha olikaprioriteringar mellan anslag, men utan klara mandat kanmyndigheter inte arbeta offensivt. Riksdag, statsråd ochdepartement ska ge klara linjer. Myndigheter ska bäraansvaret för utförandet. råder oklaraansvarsförhållanden, också inom regeringen. När även småbeslut hamnar på ministrarnas bord och förblir liggande ärdet inte underligt om de som vill driva samarbetet vidareförtvivlar.Östeuropasamarbetet behöver gås igenom och ges en nyinriktning. Vi ser tydligt att volymen inte är tillräcklig föruppgifterna, formerna inte tillräckligt utvecklade.Socialdemokraterna vill därför att Östeuropasamarbetetblir föremål för utredning av den kommission som föreslåsi vår motion, ''Solidaritet och säkerhet för en ny värld''.Årets proposition ger knappast möjlighet attpröva regeringens prioriteringar. Vi vill ändå uttrycka attföljande områden bör prioriteras: att stärka dendemokratiska kulturen, att utforma ekonomiskt, socialtoch miljömässigt hållbara reformprogram, att främja enhållbar regional energiförsörjning, att följa uppmiljösamarbetet i med ett särskilthandlingsprogram, inklusive kärnsäkerhet, att utvecklalivsmedelsproduktionen och -distributionen i regionen,att främja framväxten av ett livskraftigt små- ochnyföretagande.Samarbetet med , och bör gesprioritet. är det av största vikt att ett verkligtsubstantiellt samarbete också äger rum med och medRyssland, särskilt ochNordkalotten/. Att samarbetet medPolen i praktiken helt stannat upp och att så lite kommit tillstånd med är inte tillfredsställande.BITS s.k. tekniska samarbete -- experthjälp, studier,utbildning -- är den centrala formen förkunskapsutvecklande och kapacitetshöjande insatser på istort sett alla områden. Det måste därför vara väl tilltagetoch BITS måste få långsiktiga planeringsramar. Den avogaattityden till BITS tillhör det mest märkliga i regeringensöstpolitik. Vi föreslår att BITS får 50 milj. kr. mer änregeringen föreslagit, totalt 250 milj. kr., samt att BITS gesmandat att utfästa insatser för det beloppet.Folkrörelsesamarbetet har utvecklats mycket fort.Kontakter mellan enskilda organisationer är av storbetydelse för demokratins framväxt. Samarbetet bör i änhögre utsträckning inriktas på att stärka demokratin. SIDAbör ges ytterligare 5 milj. kr., totalt 50 milj. kr.Svenska institutet har ett synnerligen värdefullt programför gäststipendier, forskningssamarbete och kulturutbyte. Iregeringens förslag till stor ökning av SI:s anslag ingår ettkostnadskrävande förslag om en handelshögskola i måste ifrågasättas om projektet hör hemma hos SI i sinnuvarande form. Det är typexempel på ett projekt varsprioritet och effektivitet inte kan bedömas utifrånregeringens hanteringsordning. Vi föreslår bibehålletanslag till Svenska institutet.Det är viktigt med ett väl utformat näringslivsbistånd. Vivälkomnar regeringens förslag om en ram på en miljard förexportkreditgarantier. Det kommer avsevärt att underlättahandelskontakter. Propositionen ger emellertid inte grundför att bedöma hur stor avsättning som måstegöras för förlustrisker för exportkreditgarantierna och detfinansiella stödet. Regeringens förslag om 230 milj. kr. tarett mycket stort utrymme i anspråk. bör begäraett sådant underlag innan ställning tas till avsättningensstorlek.SWEDECORP bör få 25 milj. kr. ABbör få 35 milj. kr. som kapitaltillskott.För multilaterala insatser bör 70 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att av regeringen begär noggrannredovisning av de biståndsmedel som avsatts för samarbetemed ,2. att av regeringen begär att en ny östpolitikformuleras,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla ett alleuropeisktsamarbete, om att utforma ett ekonomiskt-politisktsamarbete som motverkar massarbetslöshet och socialutslagning samt om att stärka den demokratiska kulturen,4. att av regeringen begär att en strategiutformas för ett pånyttfött som dynamiskregion i ett alleuropeiskt samarbete,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående målen och innehållet i detsvenska samarbetet med ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående hanteringsordningen ochmyndighetsansvar för det svenska samarbetet med Central-och ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ett samarbete medPolen och med , särskilt S:t Petersburgsområdetoch /, vid sidan av ,och ,8. att för /94 anvisar en ram om250000000 kr till BITS för främst kunskapsutvecklande insatser,9. att för /94 anvisar en ram om50000000 kr till SIDA för insatser genom folkrörelser ochenskilda organisationer,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ytterligare prioriterademokratifrämjande folkrörelsebistånd,11. att ur den under yrkande 9 angivna ramenför /94 anvisar till för stipendier, kulturutbytem.m.,12. att inhämtar ytterligare underlag frånregeringen innan ställning tas till storleken på avsättningenför förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier,13. att för /94 anvisar för näringslivsbistånd, samt attkapitalet i höjs med ,14. att ur denna ram för /94anvisar för deltagande i olika multilaterala insatser.