mot · GH02Jo7 · 1993-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:30 En strategi för biologisk mångfald BakgrundBiologisk mångfald är ett generellt begrepp för denenorma och till stor del okända variationen som finns ilevande organismer. Denna variation kommer bl.a. tilluttryck i form av olika arter, variation inom arten ochvariation på molekylär nivå.Vår planets biologiska mångfald hotas. Problemet ärsynnerligen allvarligt ur flera aspekter. Dels pågår enomfattande accelererande utarmning av den biologiskamångfalden, dels kan en stor del av skadorna inteåterställas. Har en gång en art eller genetisk variationförsvunnit kan den icke återskapas.Därför måste kraftfulla åtgärder sättas in för att såsnabbt som möjligt minimera skadorna. Ju längre manväntar desto dyrare blir lösningarna.Situationen i skiljer sig inte nämnvärt när detgäller omfattningen av problemen. av våra vildaarter hotas av utrotning och ytterligare arter kräver storhänsyn om de ska kunna fortsätta existera. Ävenvariationen och den genetiska mångfalden i och bland vårakulturväxter och djur hotas i takt med att jordbruketförändras.Sverige har i kraft av sin relativt långt gångna utvecklingmöjlighet och ansvar för att driva på arbetet med attsäkerställa den biologiska mångfalden. Detta arbete skabygga på besluten som fattades på Rio-konferensen.Den biologiska mångfaldens betydelseDet finns en rad skäl till att skydda och bevara biologiskmångfald. I korthet kan följande skäl uppmärksammas:1. Behovet av att bevara genetisk diversitet.Genom att bevara arter skyddar vi utgångsmaterialet förframtida växtoch djurförädling. Har gener och arter en gånggått förlorade, kan de inte återskapas.2. Vi vet väldigt lite om vissadelar av naturen. Därför bör dessa skyddas för attmöjliggöra framtida vetenskapliga studier. Hit kan manockså räkna det pedagogiska argumentet, att opåverkadedelar av naturen tjänar som naturliga exempel.3. Som beskrevs ovan finnsdet olika definitioner av ekologisk stabilitet. Att ekologiskstabilitet skall bevaras kan motiveras med att minska riskenför katastrofala skeenden.4. Det hävdas att vilda arter har rättatt sammanleva med oss på jorden, och att vi inte har rättatt utrota dem; naturen är inte bara till för människan.5. Växter och djur är -- liksom detlandskap de lever i -- vackra och berikar oss.6. Många arter är viktiga för olikaformer av rekreationsverksamhet, t.ex. fiske. En art sominte själv betraktas som viktig för rekreationsverksamhetkan indirekt vara viktig för rekreation, t.ex. mygg somfiskföda.7. Det finns en rad rent ekonomiska skäl att sökabevara biologisk diversitet. Det är vanligt att manpekar på hur många av våra livsmedel och mediciner somhar sitt ursprung i den tropiska regnskogen; en poäng är attdet är mycket troligt att man kommer att finna ytterligareekonomiskt värdefulla arter och ämnen allteftersomkunskapen om de biologiska systemen ökar. Dronten t.ex.,delikat hönsfågel utrotad , skulle haft etthögt värde.8. Hänsyn till våra efterlevande. En etisk principär att framtida generationer skall ha samma förutsättningaroch möjligheter vad gäller naturresurser som de nutida.9. Eftersom man inte kanförutse effekterna av att arter försvinner, bör man försäkerhets skull se till att de bevaras (försiktighetsprincip).Regeringens proposition ett steg i rätt riktning mentandlösRegeringen ska ha en eloge för att den presenterar enproposition om biologisk mångfald. Problemet är att den ärmycket tunn -- som en rad andra propositioner somregeringen lagt inom miljöpolitik. Denna propositionkommer såsom skogspropositionen ochklimatpropositionen att ha en knappt mätbar effekt påverkligheten. Till stor del är det en arbetsbeskrivning på vadman arbetar med på vissa departement och myndigheter.Det finns egentligen inte mycket i propositionen förriksdagen att ta ställning till. Det finns också förslag ochbedömningar som till stor del slår in öppna dörrar. En seriösremissomgång saknas även. ''En fortlöpande dialog mellan miljö- ochsektorsmyndigheter och företrädare för näringar är avcentral betydelse för naturvårdsarbetet'', sägs det ipropositionen -- vem kan säga emot? ''Att inrätta skyddade områden är viktigt även ifortsättningen.'' Tror regeringen att skulle hanågon annan uppfattning?De strategier och övergripande mål regeringenpresenterar har redan till stor del fattat beslutom, utifrån t.ex. miljöproposition. gäller det attgå vidare.Ekonomiska medel saknasSamma kritik som riktades mot kanriktas mot regeringens miljöpropositioner. Braproblembeskrivningar men inga resurser till att lösaproblemen. Symptomatiskt är att det inte finns en endakrona med i propositionens förslag.Utgår man från propositionen kan man då lätt tro attbevarandet av den biologiska mångfalden inte kräver någonomfördelning av våra ekonomiska resurser. Detta är fel.Det aviseras pengar i kommande budget och regeringenmenar att arbetsmarknadsmedel kan användas. Nivåer ochhur detta ska gå till framgår dock inte.Vänsterpartiets förslag inom jordbruk, skogsbruk ochmarina miljöerHoten mot den biologiska mångfalden i är av tvåkaraktärer. Dels är det de areella näringarnas verksamhet(skogs- och jordbruk) som med sina storskaliga ochmoderna metoder utraderar arter och deras livsmiljöer.Dels är det miljögifter -- t.ex. försurande nedfall -- somslår ut hela regioners naturliga miljöer. Vi behandlar idenna motion i huvudsak åtgärder som direkt berör deareella näringarna och den miljön. Miljögifter ochandra indirekta effekter tar vi upp i andra motioner.JordbrukVänsterpartiet föreslår en informationskampanj förbåde producenter och konsumenter om biologisk mångfaldoch vilka förändringar som krävs i jordbruket för att skapaett jordbruk som inte hotar den miljön.Avgörande är då att man klargör att ett sådant mermiljövänligt jordbruk ger lite dyrare livsmedel och att det ihuvudsak blir konsumenterna som måste betala detta.Det positiva är att färska undersökningar -- från bl.a.Konsumentberedningen -- visar att konsumenterna ärberedda att betala lite mer för produkter från ett jordbruksom inte är en belastning på miljön och ett hot mot denbiologiska mångfalden. Den enda möjliga framtiden försvenskt jordbruk är, av både ekonomiska och ekologiskaskäl, ett miljöanpassat produktionssätt.I har vi en växande marknad för produkter frånekologiskt jordbruk. Det är då märkligt att regeringen inteföreslår några konkreta åtgärder för att ytterligare stödjaoch påskynda denna utveckling.Även ur arbetsmarknadssynpunkt är dettasynnerligen angeläget eftersom ekologisk odling genererarfler arbetstillfällen. begär förslag om hurekologisk odling ska stödjas på ett effektivare sätt.Stödet till ekologisk odling kan utformas på olika sätt;det kan vara möjligheter till lån med gynnsamma villkor, detkan vara en ökad skattedifferentiering mellankonventionella jordbruksprodukter och ekologiskt odlade,det kan vara utbildningsstöd till producenter. En ökadintäkt på jordbruksprodukter ska gå tillbaka till näringen(sektorsansvar). Intäkterna ska gynna utvecklingen av detekologiska jordbruket.Utvärdering av den förda jordbruks- ochlivsmedelspolitiken visar att syftet med denlivsmedelspolitiska reformen misslyckats. Ett syfte meddenna reform var att öka eller bevara biologisk mångfald,bevara kulturlandskap, återställa våtmarker ochädellövskog, etc.Regeringen bör återkomma med förslag till hur dessamål ska uppfyllas. Att bara konstatera att fortsatta insatserär nödvändiga duger inte som regeringsförslag.Regeringen har tidigare istället motverkat omställningenav jordbruket i ekologisk riktning genom att mildrabeskattningen av bl.a. konstgödning. Regeringen bör få iuppdrag att återkomma med förslag till hur konstgödningoch bekämpningsmedel ska skattebelastas korrekt urmiljösynpunkt.SkogsbrukNjakafjälls-debatten visar mycket tydligt på attregeringens ambitioner på pappret och i verkligheten skiljersig åt. Här hotas ett unikt urskogsområde av utplåningdärför att medel saknas till att skapa ett skyddat område.Hade regeringen agerat förnuftigt hade det funnitsmöjligheter att skapa medel till att bevara den biologiskamångfalden i skogsmiljöer.Vänsterpartiet föreslog ennaturvårdsavgift på skogsprodukter. Vi upprepar härkravet. Avgiften kan sättas lågt. Intäkterna ska gå till enfond som ska finansiera reservatbildning och mer ekologisktskogsbruk.Även detta innebär lite dyrare produkter förkonsumenterna, men människor är nu beredda att betalanågra ören mer för en tidning eller bräda om man vet attpengarna går till att bevara den sista rest av biologiskmångfald som vi ännu inte utraderat i våra skogar. Ävenmiljövårdsberedningen föreslår det i rapport 1992:3. Deföreslår att kostnaden för bildningen av nyaskogsvårdsområden ska bekostas till av dennamiljöavgift och till av allmänna skattemedel.Vänsterpartiet anser att denna fördelning är någorlundarimlig. Det är märkligt att regeringen inte tar till sig sinaegna departements förslag.Biologisk mångfald i sjöar och havVåra sjöar och hav hotas av förgiftning och övergödning.Man beräknar att räddningen av t.ex. kommer attkosta minst 130 miljarder; regeringen satsar ca 140miljoner, dvs. Det betyder att medregeringens tempo kommer vi att ha räddat om 1000 år.Det säger sig självt att detta är orimligt. Regeringen börfå i uppdrag att presentera en rimlig plan för återställandetav tillsammans med övriga berörda länder.Viktigast är naturligtvis att presentera finansieringsförslag.Ytterligare beskrivningar av situationen är inte just nu detmest aktuella.Förslaget om t.ex. en miljöavgift på fossila bränslensom förbrukas i är ett konstruktivt förslagsom bör prövas närmare. Avgifterna ska bygga upp en fondvars tillgångar ska finansiera restaurering.Även det praktiska utnyttjandet av sjöarna och haven --fiske, transporter etc -- måste regleras hårdare om vi inteska slå ut den vattenlevande biologiska mångfalden.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslagkring detta.Naturligtvis kan inte heller nya verksamheter som hotarhaven och dess biologiska mångfald accepteras, såsomÖresundsbron.ÖvrigtTredje världen och biologisk mångfaldDen biologiska mångfalden är mest hotad och sårbar imånga fattiga länder. bör som övergripande mål haatt den biologiska mångfalden ska bevaras vid olikainternationella åtaganden och projekt. Detta mål ska gällabistånd, handel, internationella förhandlingar, etc. Dettabör ge regeringen till känna.VåtmarkerDet är bra att det införs dikningsförbud(markavvattning) i södra delen av landet. Problemet är attdär är redan nästan allt utdikat som är möjligt att dika ut.Det måste till mer offensiva förslag som verkligen har effekti praktiken. Annars klarar vi inte de arter och livsmiljöersom är knutna till våtmarker.Vänsterpartiet föreslår att ett dikningsförbud införs ihela landet bl.a. i avvaktan på att våtmarksinventeringen iNorrland ska bli klar.Regeringen bör återkomma med förslag om hurvåtmarker ska kunna återskapas i -- ettoffensivt och framåtsyftande förslag.Vägkanter och kraftledningsgatorRegeringen och dess medarbetare visar prov pånytänkande och fantasi när de tar upp vägkanternasbetydelse för den biologiska mångfalden. Rätt hanteradeutgör vägkanter refuger för många arter. Man har dockglömt kraftledningsgator -- kanske för att man inte färdaslängs dem.Även kraftledningsgator kan användas till att bevarabiologisk mångfald. Regeringen bör få i uppdrag att utredadetta.Naturresurslagen bör gälla skogs- och jordbrukNaturresurslagen (NRL) gäller ej de areella näringarna.För att stärka skyddet och möjligheterna att bevaravärdefulla naturmiljöer bör NRL ändras så att den ävenomfattar de areella näringarna.Forskning om biologisk mångfaldDet är bra att det inrättas ett nationellt centrum förbiologisk mångfald. Det hade varit riktigt bra och seriöstom man även anslagit ekonomiska medel till det. Risken nuär att det i praktiken endast blir ett namnbyte på redanexisterande verksamhet. Regeringen säger själv ipropositionen att mycket kunskap saknas.Regeringen bör återkomma med ett förslag därforskningen får ekonomiska möjligheter att nå ennödvändig kvalitet och kvantitet. Detta ska ske iinternationellt samarbete eftersom den biologiskamångfalden inte känner av de gränser människan förstunden skapat. Denna forskning ska finansieras av demedel som miljöavgifterna inom främst skogs- och jordbrukgenererar.Grönområden nära tätorterVänsterpartiet krävde i riksdagsmotion 1993/94:Jo71 attregeringen skulle återkomma med förslag om hurnaturområden nära tätorter ska ges ökat skydd. Det ärtillfredsställande att regeringen nu tagit detta till sig ochutreder detta. Vi väntar oss förslag som har effekt ipraktiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en informationskampanj förlivsmedelskonsumenter och -producenter om ett merekologiskt inriktat jordbruk,2. att hos regeringen begär förslag om hurekologisk odling effektivare skall stödjas,3. att hos regeringen begär förslag om hurmiljömålen i den livsmedelspolitiska reformen skalluppfyllas,4. att hos regeringen begär förslag om hurkonstgödning och bekämpningsmedel skall skattebelastaskorrekt ur miljösynpunkt,5. att beslutar om en naturvårdsavgift påskogsprodukter,6. att hos regeringen begär förslag till enfinansieringsplan för restaurering,7. att hos regeringen begär förslag om hurmänskliga aktiviteter inte skall minska den biologiskamångfalden i våra vattendrag och hav,8. att beslutar att bevarandet av den biologiskamångfalden skall vara ett övergripande mål i alla slagsåtaganden och projekt som berör tredje världens länder,9. att beslutar om ett generelltmarkavvattningsförbud tills vidare i hela landet,10. att hos regeringen begär förslag om hurvåtmarker -- särskilt i -- skall kunnaåterskapas,11. att hos regeringen begär en utredning omhur kraftledningsgator skall kunna användas till att bevarabiologisk mångfald,12. att beslutar om sådan ändring inaturresurslagen (NRL) att den även skall omfatta deareella näringarna,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt forskningen kring biologisk mångfald skall få möjlighetatt driva sin verksamhet på en acceptabel nivå ur kvantitativoch kvalitativ synvinkel.