mot · GG02Fö204 · 1993-01-26 00:00:00 — Beredskapshänsyn i planering och samhällsutveckling Starka drivkrafter i den fredstida samhällsutvecklingenförändrar nu radikalt förutsättningarna för det svenskasamhället att stå emot de påfrestningar och störningar somsäkerhetshotande kriser och krig kan komma att innebära.En sådan drivkraft är den ekonomiskaintegrationsprocess som inte kan och inte skall ståutanför, men som skapar helt nya villkor för självständighetoch uthållighet i händelse av krig eller avspärrning.När vi nu maximalt anpassar oss till det fredstidavärldssamfundets villkor sker det till priset av hög sårbarhetoch starkt beroende inom flera samhällssektorer ochdärmed för samhället i sin helhet.BolagiseringenEn annan utveckling som ur beredskapssynpunkt måstefå stor uppmärksamhet är bolagisering och privatiseringinom de samhällsfunktioner som måste fungera i kris och ikrig. Den s.k. ansvarsprincipen, d.v.s. att den som ansvararför en verksamhet i fred också har samma ansvar i krig,naggas nu alltmer i kanten då viktiga samhällsverksamheterbolagiseras eller privatiseras.Såväl ekonomisk integration som bolagisering är positivur flera aspekter, men kräver att beredskapshänsyntas inom de sektorer som måste vara uthålliga ochstryktåliga i kriser och krig. Exempel på sådana ärjordbruk, energiförsörjning, transporter ochtelekommunikationer.Goda exempel finnsArbetet med beredskapshänsyn i planering ochsamhällsutveckling har pågått . I 1992 årsförsvarsbeslut lyfts åter behovet av beredskapshänsyn framför säkerhet i såväl fred som kris och krig, och under de årsom gått har vissa framsteg gjorts.Åtgärder har kommit till stånd såväl med som utansärskilda bidrag, och många goda exempel föreligger.Det juridiska stödet för beredskapshänsyn haremellertid varit svagt. Ett genomförande av lagen om civiltförsvar skulle verksamt förbättra detta läge.Även skrivningarna i naturresurslagen (NRL) om''totalförsvarets intressen'' ger ett visst stöd, men det äroklart hur långt detta stöd räcker i en reellplaneringssituation.Läget kräver robusta funktionerMånga samhällsverksamheter utsätts också för en allthårdare kostnadspress. ökar behovet av säkerhetoch uthållighet i samhällsbyggnaden av flera skäl. Riskenför strategiskt överfall pekar också i försvarspropositionenpå behovet av robusthet i de vitala samhällsfunktionerna.I detta läge behövs ett ökat stöd för att säkerställa ochge tyngd åt utvecklingen av beredskapshänsyn.Regering och riksdag måste därför ta beredskapshänsyni de beslut där detta är påkallat, vilket bl.a. kan ske genomatt i den pågående översynen av planlagstiftningendelsförtydliga vad som avses med totalförsvarets intressen,dels skriva in ett ansvar för att ta beredskapshänsyn vidfysiska förändringar i samhället som har betydelse försäkerheten och uthålligheten vid kriser eller krig.Riksdagen har ett övergripande ansvar för attsamhällsutvecklingen inte skapar säkerhetspolitiska risker.Det vore därför naturligt att inrättade ett egetorgan med uppgift att säkerställa att beredskapsaspektenfinns med i riksdagsbesluten.Riksdagen bör därför inrätta ett beredskapsrådmed uppgift att bl.a. yttra sig över de förslag från regeringensom bedömer har betydelse för rikets möjligheteratt bemästra kris- och krigssituationer.På så sätt tar också sitt ansvar förberedskapshänsyn i samhällsutvecklingen. En''beredskapsrådsremiss'' blir ett naturligt inslag i riksdagenshantering av de ärenden som har betydelse för landetsuthållighet och säkerhet i ofärdstider. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att inrättar ett beredskapsråd i enlighet medvad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapshänsyn i planeringoch samhällsutveckling.