mot · GG02T816 · 1993-01-26 00:00:00 — TeleverketI regeringens proposition 1992/93:100 bilaga 7Televerket står det bl.a.:Televerket förvaltar för statens räkning ett allmänttillgängligt telenät. Verket skall tillhandahållamedborgarna, näringsliv och den offentliga förvaltningenen god tillgång på telekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Telesystemet skall utformasså att det ger god tillgänglighet och service förgrundläggande telekommunikationer. skallockså kunna erbjuda andra telekommunikationer än degrundläggande.Denna princip är som vi ser det från sidahelt riktig.Men hur skall kunna fortsätta med dennaservice när man skall avskeda c:a 9 000 personerfrån verket, som det framgår av propositionen.Samtidigt förbereder man inomkommunikationsdepartementet en bolagisering avTeleverket.Vänsterpartiet har tidigare avvisat bolagisering, därföratt denna företagsform leder till attkapitalavkastningskravet överordnas alla andramålsättningar och att självt därmed inte kan tadet sociala och regionalpolitiska ansvaret som samhälletålagt verket.Televerket är vid en internationell jämförelse yttersteffektivt. Det är ännu ej bevisat att ytterligare minskatsamhällsinflytande över verket gör det effektivare.Vi anser att den planerade bolagiseringen måsteuppskjutas till dess det visats att de mål för telepolitikensom fastställt är uppfyllda. Innan något annatsägs från sida gäller också dessa mål. Televerketär på flera områden marknadsledare i och harlångtgående befogenheter att driva verksamhetenaffärsmässigt som de övergripande målen skauppfyllas.Att bygga upp ett väl fungerandetelekommunikationsnät är en viktig rättvisefråga förlandsbygden och för den som menar allvar med parollen''Hela ska leva''. Därför bör det statliga ansvaret förtelekommunikationerna omfatta såväl telefonitjänster somgrundläggande datatjänster i hela landet.Om anser att det inte kan ta ett sådant ansvarpå grund av de avkastningskrav verket ålagts måsteantingen avkastningskraven reduceras eller staten köpa denödvändiga tjänsterna av . För att så ska kunnaske måste sådana kostnader och icke vinstgivandeinvesteringar särredovisas.Vi befarar att marknadsanpassningen ochbolagiseringen av med åtföljandeavkastningskrav kan komma att fördröjainvesteringsprogrammet på landsbygden. Den pågåendeindragningen av serviceställen och telebutiker är ettexempel på hur en hårt driven marknadsanpassning kan slåmot glesbygden och mindre orter. Neddragningen av antaletserviceställen och annan neddragning av service bör anståtill dess regeringen genomfört sin analys av bolagiseringenskonsekvenser.PostenI bilaga 7 J Postväsende står bl.a:Postverket ser som sitt syfte att över hela landet ochinternationellt förmedla meddelanden, lättgods och pengarsamt erbjuda andra finansiella tjänster så att alla kan nå allaoch så att kundernas affärer stöds. (-- -- --) Postverketsstrategi har utformats kring ett antal viktiga nyckelord,främst kundorientering, kvalitet, kostnadseffektivitet ochkompetens.Antalet nöjda kunder ska också öka, breven ska kommafram och väntetiden på postkontoren ska begränsas ochrikstäckande kassaservice behållas.Vänsterpartiet hävdar att alla medborgare har rätt tillgrundläggande samhällsservice på postområdet. Vi anseratt rätten egentligen borde utökas i stället för som nuinskränkas genom nedläggningar av postkontor.Det betyder att vi anser att lönsamma delar av postensverksamhet måste få bekosta olönsamma delar. För att hållareda på lönsamheten hos olika delar av verksamheten kangivetvis särredovisningar behöva ske. Vissa delar avverksamheten kommer alltid att kunna gå med vinst.Vi anser vidare att de anställda inom de statliga verkenmåste få utveckla en arbetsplatsdemokrati someffektiviserar verksamheten. Denna möjlighet försvårasytterligare om avsikten att omvandla Posten till aktiebolagfullföljs. Dessutom reduceras möjligheterna till offentliginsyn i verksamheten. bör utveckla sinverksform i stället för att bolagiseras.Från anser vi att det är angeläget attpostens ensamrätt till statliga utbetalningar via postgirotbibehålls som en inkomstkälla för att klara nödvändigservice.Postgirochefen skriver:Staten har med hjälp av konsultföretaget vad det kostar Posten att ha glesbygdsservice.Det vill säga Posten garanterar service även på de ställen därdet inte finns några alternativ till Posten. komfram till att det kostar Posten per år.Detta är en viktig princip för Posten. När ersättningen sänkstill antyder det att glesbygdsserviceninte är värd att betala för. som staten vill haglesbygdsservice vill man inte betala vad man själv harräknat ut att det kostar, en logisk kullerbytta!Vi delar postgirochefens bedömning att det inte går attbibehålla de sociala och regionala mål som riksdagenfastställt om man minskar anslaget J 1 med 50 miljonerkronor som föreslås i propositionen. Därför yrkar vi avslagpå regeringens begäran.Från ser vi det som ett mycket märkligtsätt att hantera frågorna om posten och att somnu i propositionen slå fast datum när bolagiseringen avPosten och skall ske utan att redovisa följder,konsekvenser eller några analyser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt postgirots hemvist bör förbli i postkoncernen,4. att till för rikstäckandebetalnings- och kassaservice för /94 anvisar50 utöver regeringens förslag.