mot · GG02Jo306 · 1993-01-26 00:00:00 — på är ett 114 kvadratkilometerstort sammanhängande lövskogsområde och norra vid sidan av fjällbjörkskogarna. Hela området ärklassat som riksintresse för naturvården enligtnaturresurslagen och finns med i Nordiska ministerrådetssammanställning över särskilt värdefulla områden i Norden.Mittlandsskogen utgör ett mosaiklandskap av en mängdolika lövskogstyper. Här finns ett stort inslag av ädlalövträd. De flesta områdena med ädellövskog är igenvuxnaängs- och slåttermarker. Dessa marker är mycket gammalkulturmark. Här har funnits trädbärande mark mycketlångt tillbaka i tiden, eventuellt ända tillbaka till de storaskogarna, som växte upp efter istiden. Ädellövskogen utgören sammanhängande enhet med ridåer i ett nätverk mellanolika ädellövskogsmiljöer.Mittlandsskogen har tidigare utgjorts av öppna ängs- ochbetesmarker med inslag av små skogsenklaver. Som en följdav det minskade betestrycket har skogen från 1900-taletsbörjan vuxit in och tagit över.Där jordtäcket är djupt finns genuin ädellövskog medek, ask, alm, lind och med buskskikt av , hagtorn,benved m.m. Här och var finns skogsbestånd med starkdominans av avenbok, totalt ca 300 ha. Bestånd av avenboki denna omfattning är mycket sällsynta i Skandinavien.Stora delar av intas dock av olikabjörkskogssamhällen och rena hässlen. Där jordtäcket ärtunt dominerar öppna enbuskmarker eller trädfriaalvarmarker. Inslaget av våtmarker, alltifrån fuktmarker tillrena kärr, är synnerligen vanligt.I finns en flora och fauna med stort ochoomtvistat naturvärde, t ex vresalmen, som bara finns påÖland. Bland sällsynta växter finns skugglosta, guckusko,storviol, flocksvalting, honungsblomster, gulyxne, senbrudsporre, flockarun m.fl. Långbensgrodan ochhasselsnoken har flera viktiga lokaler i ett stort antal skalbaggsarter, andra insekter,mollusker, mossor, lavar, svampar m.m.Mittlandsskogen torde omfatta ca 10 000 ha.Skogsmarken är uppdelad mellan ett stort antal enskildafastighetsägare. är skogsskiftena mycketsmala och mycket långa. Fastighetsgränserna är svåra atthitta i fält. Ägarna vet inte var gränserna går.Den täta buskvegetationen innebär stora svårigheter medframkomligheten. I det närmaste hela området är väglöstland. Antalet brukningsenheter i är mellan800 och 1 000. Medelfastigheten har betydligt lägreskogsmarksareal än på fastlandet, 15 ha resp 60 ha.InventeringarPå grund av områdets stora naturkvaliteter har ett stortantal inventeringar av flora och fauna gjorts under 70- och80-talen.I början av 1990 begärde i hosNaturvårdsverket att få ekonomiska medel för att ta framett program för . Programmet skall belysahur de stora allmänna naturvärdena skall tillvaratas ochutvecklas gentemot skogsbrukets intressen. I slutet av 1991redovisade i i en rapport, ''Naturvårdi '', naturvårdens inställning till skogsbrukoch annan markanvändning. Syftet med rapporten har varitatt i första hand redovisa naturvårdens ståndpunkter.Avsikten är också att den skall kunna användas i arbetetmed naturvårds- och skogsbruksfrågor i Mittlandsskogen.Däremot har ingen skoglig inventering gjorts. För attöka kunskaperna om skogliga värde harSkogsvårdsstyrelsen i län aktualiserat en speciellskoglig inventering. Förutom en rent skoglig inventeringskulle de enskilda bestånden även beskrivas med avseendepå natur- och kulturvärden. Syftet är att redovisa skogligadata och det enskilda beståndets natur- och kulturvärdesamt föreslå lämpliga skogsvårdsåtgärder. Med dessauppgifter är det möjligt att ange i detalj var skogsbruketsoch naturvårdens intressen kolliderar och föreslå åtgärderså att ekonomiskt, naturanpassat skogsbruk kan bedrivas iMittlandsskogen.Skogsvårdsstyrelsen har anhållit om att skogsstyrelseninför budgetåren 1992/93--1994/95 äskar medel istorleksordningen för att under angiven periodanvändas för en mångbruks- och naturvärdesinriktadinventering av förhållandena i på Öland.Framställan ledde till att medel beviljades förprovinventering av tre områden i Mittlandsskogen.Provinventeringen har utvärderats och påverkatuppläggningen av den fortsatta inventeringen. För år1992/93 har fått ett särskilt anslag frånskogsstyrelsen uppgående till 600 tkr. Dessutom fårstyrelsen disponera medel ur ÖSI-anslaget i förhållande tillverkligt inventerad areal ca 200 tkr. Skullemedelstilldelningen bli i storleksordningen 800 tkrkommer inventeringsarbetet inte att vara klart /97.Skogen på har fått ett värdeUnder har intresset för lövmassa ökatmarkant. bruk använder lövmassa för sinmiljövänliga massablekning utan klor. I dennablekningsprocess kan endast lövmassa användas.Jordbrukarna/skogägarna i måstekunna dra fördel av denna efterfrågan och utnyttja sin skogutan att konflikter uppstår med naturvårdens intressen.Vi välkomnar därför den inventering som ska göras.Inventeringen är beräknad att pågå i nära samarbete mellanskogs- och markägarna, de båda öländska kommunerna,och samt företrädare förÖlands , Naturvärn och ÖlandsOrnitologiska förening.Vi anser emellertid att inventeringsarbetet måstepåskyndas för att snabbt skapa klarhet var gränserna går förett ekonomiskt, naturanpassat skogsbruk iMittlandsskogen. Om inventeringsarbetet drar ut på tidenkan intressekonflikter komma att uppstå utan att någon hartillräcklig överblick för att väga olika naturvårdsintressenmot skogliga intressen.Vidare anser vi att det måste gå att förena ett aktivtskogsbruk med miljöhänsyn. Reservatbildning för attbehålla riksintresset är en lösning som måste uppfattas somett misslyckande sett både från skogsbruks- ochnaturvårdssynpunkt. Kreativa förslag och konkreta idéermåste tas fram om hur ett skogsbruk med utökadnaturhänsyn ska kunna bedrivas i . I detsammanhanget bör övervägas om ett tillägg bör göras iskogsvårdslagen om anmälningsplikt även vid gallring. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att anslår medel för en snabb inventering avMittlandsskogen på ,2. att hos regeringen begär förslag till hur ettekonomiskt naturanpassat skogsbruk där skall kunnabedrivas.