mot · GG02Jo248 · 1993-01-26 00:00:00 — uppriktiga strävan till att vidmakthålla ett starktoch bärkraftigt jordbruk med dess olika binäringar är av''gammalt datum''.I samband med förhandlingarna om eventuellt framtidamedlemskap i har jordbruksfrågan åter kommit i arbete inriktas för närvarandepå att samordna vårt lands jordbrukspolitik med övrigaEuropa. Kommissionen föreslår bl.a. attvegetabiliesektorns system med inlösenpriser förlängs ochatt ett arealbidrag utgår med ett visst medelvärde på 1 000kr per hektar.Förslagen som regeringen nu lämnar innebär i korthetföljande. Svenska spannmålsproducenter får ett något lägrepris i förhållande till sina utländska konkurrenter ute iEuropa. är starkt avhängigt av att den fördajordbrukspolitiken sköts på rätt sätt. harvi mött en tilltagande kritik från berörda jordbrukare isamband med inledda preliminära överläggningar med enrad internationella organ. Kritiken riktar sig främst emotden orättvisa behandling som många av våra bönder ansersig kunna utläsa mellan raderna. Inte minst gäller kritikende snabba och hårda omställningskraven i åretsbudgetproposition. Samspelet måste ske i nära samarbetemed de producerande jordbrukarna och deras företrädare iskilda sammanhang.Vi motionärer anser att kraven på omställning är alltföromfattande och radikalt förändrar tidigare givnaförutsättningar och spelregler för de jordbrukare som valtatt fortsätta som livsmedelsproducenter. Mångaproducerande bönder har lojalt och troget under årens loppbyggt upp en väl anpassad och avvägd produktionsnivå, iparitet med den egna arealen. Enligt föreliggande förslagtvingas man nu plötsligt att ställa om av sin stödareal,detta i ett för övrigt allenarådande bekymmersamt ochansträngt läge. Som vi alla vet är det få bönder som hittillsfunnit lönsam användning för tidigare omställda arealer inågon större omfattning.Konsekvenserna av ytterligare omställning innebär enuppenbar fara för att det öppna landskapet snabbt förfulasoch hotas bl.a. med en begynnande förbuskning ochogrässpridning som en direkt följd. En konsekvens av enytterligare minskad produktion kan i sin tur leda tillytterligare friställningar inom förädlings- ochservicesektorn. En tillbakagång till stödgrundandearealer kan komma att medföra omfattande administrativaoch byråkratiska problem för samtliga berörda parter.De regler som skall utarbetas kommer att vara rätt såomfattande. Vi befarar att innan utarbetade, detaljeradeförordningar, regler och anvisningar föreligger kan lång tidhinna förflyta. Av en rad praktiska skäl bör man i anledningdärav vänta med att alltför brådstörtat införa nya krav pårådande omställningsbestämmelser. Vi tror att en framtidaomställning är ofrånkomlig, men att en längre övergångstidoch tidsplan bör föreligga för att genomföra liknandeomställningskrav. Många efterlyser en smidigare övergångoch menar att det finns åtskilliga skäl som talar för detta.Ur värmländsk horisontVårt län är ett av de län som har en mycket hög andelomställningsarealer. är den kommun ilandet som har de allra största omställningsarealerna, ochdrabbas därför hårt av det framlagda regeringsförslaget.Värmland har tagit sin del av den fördaomställningen med påföljd att stora delar av våra arealer nuär omställda och ligger i träda. Många jordbrukare sökermed ''ljus och lykta'' efter alternativa lönsamma lösningar.Alltför få finner lönsamma och driftiga alternativ, av skildaskäl. Oron bland länets jordbrukare sprider sig och allt flerställer sig frågan: Vad händer ? Vad innebär EGför de som producerar och de som förädlar produkter inomjordbrukssektorn? Självfallet kommer även stödet tilljordbruket att behöva anpassas och avvägas mot behovet avanpassning av stödnivån inför ett eventuellt kommandeEG-medlemskap. Det är viktigt att anpassningen sker på ettsmidigt sätt och i en takt där samtliga berörda jordbrukare''känner igen sig''. Det svenska systemet och det svenskajordbruket kräver en mera varaktig omställningsprocedur.Varför borde vi inte pröva ett system med träda för böndersom alltjämt vill vara livsmedelsproducenter? Fråganhuruvida vi skall tvingas till att producera allt eller ingentingblir alltmer akut. Vi är medvetna om att biobränslen ochenergi kommer att vara en av många utvägar för att användaviss del av arealerna. Stora ytor/arealer borde kunnakomma att användas för livsmedelsproduktion i en ellerannan form. Ekologisk odling kan vara ett av många medelsom kan prövas i samband därmed. En översyn av reglernaborde komma till stånd i syfte att analysera frågan i ettvidare perspektiv.ÅterkravsprinciperFrågan om och på vilket sätt återkravsprinciper skalltillämpas har mötts med skepsis ibland berörda. Självfalletmåste frågan följas med stor noggrannhet och givna''spelregler'' skall följas. Det är ingen tvekan om att kravetpå återbetalning av arealerna skapat oro ochoreda inom jordbruksnäringen.Återkravspolicyn är en fråga som berör både de somtidigare inlett omställning och de som tvingas till att gåmed i omställningsprocedduren för att erhålla arealbidrag.Kravet på omställning för att erhålla arealbidrag skaparakuta problem inför vårsådden. Vissa arealer är höstsådda,andra har tecknade arrendeavtal där utsädet är beställt.Bonden vet med andra ord vare sig in eller ut i dessa frågor.Frågan om vilken återkravsprincip som skall gälla börprövas med sunt ''bondförnuft''. Frågan bör under allaförhållanden prövas i positiv anda och med generositet frånstatsmakternas sida.I övrigt noterar vi att regeringen återkommer med en radförslag som rör jordbruket. Vi vill redan nu framhållavikten av att kommande förslag är utarbetade så att deunderlättar livsmedelsexporten. Konkurrensvillkorenmåste ''slipas'' och våra producentföretag måste ges en reellchans att kunna konkurrera på lika villkor, och med sammabetingelser som övriga industrin. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att övergångsreglerna börutformas så att en smidig anpassning till EG:sjordbrukspolitik kan ske i samband med kommande EG-förhandlingar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kravet på omställning förarealbidrag bör ges en utformning mer likartad EG:spolitik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anpassningsomställningenbör prövas i enlighet med vad vi i motionen anfört,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en generös syn pååterbetalningskrav.