mot · GG02Ub32 · 1993-01-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1992/93:RR4 revisorers förslag angående gymnasieskolan -- Resurser, resultat och utveckling Utbildningen spelar en nyckelroll i regeringenslångsiktiga arbete för att vända den ekonomiskautvecklingen. kommer antalet platserinom den högre utbildningen att öka med 45 000-50 000. Enbetydande del av arbetsmarknadspolitiken sker i form avkraftfulla utbildningsinsatser och en rad kvalitativareformer genomförs för att långsiktigt stärka somtillväxtnation.I arbetet med att bygga morgondagens infrastrukturutgör satsningen på utbildning med hög kvalitet enhörnsten. Att utveckla humankapitalet är av helt avgörandebetydelse i arbetet med att bygga och utvecklamorgondagens välstånd i vid bemärkelse.Den kraftiga expansionen av den högre utbildningen ochde nya krav som arbetsmarknaden ställer på arbetskraftenkommer att kräva mycket av barn- ochungdomsutbildningen, inte minst av gymnasieskolan. Skallvi lyckas åstadkomma en generell kompetenshöjning blandbefolkningen måste gymnasieskolan leva upp till de högakvalitetskrav som ställs.Det är bl a nödvändigt att studieresultaten förbättras. IRiksdagens revisorers skrivelse till framgår bl aatt många arbetsgivare inte anser att gymnasieskolanförmår lära eleverna att uttrycka sig på ett tillfredsställandesätt i skrift. Ordföranden i SULF, och andrahar talat om en växande kunskapsklyfta mellan gymnasietoch högskolorna. Denna framtvingar repetition och enonödigt elementär nivå på högskolornas grundkurser. Vi vetockså att en del av den hårda belastningen påvuxenutbildningen beror på de alltför styrdautbildningsvägarna som gör att många elever måstekomplettera sina studier för att komma in vid högskolor ochuniversitet.Riksdagen har beslutat reformera gymnasieskolan.Samtliga utbildningar blir senast /1995treåriga och de teoretiska inslagen i yrkesinriktadeutbildningar blir väsentligt större. Den nya gymnasieskolankan förhoppningsvis bli mer kurs- än linjeorienterad.En kursutformad gymnasieskola, som för övrigttillämpas inom vuxenutbildningen, har flera fördelar. Denfrämsta är kanske att de onaturliga och förlegade gränsernamellan teoretisk och praktisk utbildning skulle försvinnaeller åtminstone minska i betydelse. En kursutformadgymnasieskola skulle dessutom möjliggöra icketraditionellaval i största allmänhet. Vi ser flera fördelar med detta.För det första skulle det innebära att fältet öppnades förflera tänkbara utbildningsvägar och unikaämneskombinationer. Vi behöver inte nödvändigtvis''renodlade'' industriarbetare, hantverkare, tekniker ochingenjörer. Vi behöver dem alla men i olika kombinationer.På arbetsmarknaden och i det verkliga livet finns inte detydliga gränserna mellan teori och praktik. Skall man arbetai industrin krävs det mer än enbart praktiskt handlag.Arbetslivet blir mer komplicerat och högteknologiskt föralla och blir kraven från både arbetsgivare ocharbetstagare större när det gäller personligkompetensutveckling. Gymnasieskolan skall snarareuppmuntra gränsöverskridanden och icketraditionella valän att sortera eleverna efter teori och praktik, humanismoch teknik, estetik och industri osv.För det andra, en kursutformad gymnasieskola skullekräva aktiva och medvetna val av eleven. Med en kärna avobligatoriska ämnen, exempelvis matematik, svenska ochengelska, skulle de politiska styrmedlen, såsom blir falletinom den högre utbildningen, inskränkas till att definierakraven för olika examina.Lärarresurserna skulle i en kursutformad gymnasieskoladessutom kunna utnyttjas effektivare. Den nuvarandeorganisationen uppmuntrar enligt vår uppfattning intetillräckligt starkt ett lärarsamarbete grundat påfackkunskaper och ämnesinriktning.Det finns således en rad praktiska och principiella skälsom talar för en utveckling mot en kursorienteradgymnasieskola. Med en kursutformad gymnasieskola skulleockså avnämarna, dvs högskolorna och arbetsmarknaden,definiera kraven på förkunskaper. Det skulle vara positivtoch också knyta avnämarna närmare gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kursutformad gymnasieskola.