mot · GG02L328 · 1993-01-26 00:00:00 — Som en följd av finanskrisen och den ohämmadekreditexpansionen råkar nu alltflerprivatpersoner in i ekonomiska svårigheter. har iannat sammanhang motionsvägen tagit upp frågan omansvar och uppföljning i finanskrisens spår, bl a frågan ombankers och kreditinstituts krav på betryggande säkerheterfrån kredittagarna.Under ett tiotal år har en debatt förts i om attinföra ett s k skuldsaneringsinstitut. Förebilder med ettsådant institut finns från andra västeuropeiska länder ochNorden. har t ex ett sådant institut.Det finns starka skäl att anta att alla inblandade partertjänar på en väl avvägd skuldsanering. Borgenärerna får enviss utdelning. I aktuella situationer får de flestaborgenärerna ingen utdelning alls med dagens lösning. Detär istället mycket slumpartat vem av dessa som kan fåbetalning för sina skulder. Gäldenären får en möjlighet attåtervända till ett normalt liv. Därmed kan personenåterigen fungera i det ekonomiska livet.Insolvensutredningen föreslog i ett delbetänkande,1990:74, att en särskild skuldsaneringslag skulle införas.Förslaget har kritiserats för att en lag skulle sänkabetalningsmoralen i samhället. Detta tillhör en effektivmytspridning kring utredningsförslaget.Utgångspunkten i förslaget var att en realistiskbetalningsplan skulle upprättas. Dessutom skulle ettdomstolsbeslut om skuldsanering kunna rivas upp omgäldenären inte rättar sig efter beslutet.Det är också viktigt att inte sammanblanda förslagetmed någon allmän sanering av svenskarnas privata ekonomii en svår lågkonjunktur. Lagen måste bygga på noggrannakriterier utifrån den sökandes ekonomiska och personligaförhållanden. Det måste i varje enskilt fall finnas synnerligaskäl för en sanering.För att saneringslagen skulle kunna inträda måste enligtutredningsförslaget för det första två allmänna villkor varauppfyllda:Gäldenären skall inte ha förmåga att betalasina skulder inom överskådlig tid. Det är alltså inte som ien konkurs att ett obestånd är tillräckligt.Det skall finnassärskilda skäl med hänsyn till gäldenärens personliga ochekonomiska förhållanden. Hit hör omständigheter såsombehov av ekonomisk rehabilitering, skuldernas ålder,omständigheterna vid skuldernas tillkomst och tidigareförsök att göra rätt för sig.Eftersom omständigheterna vid skuldernas tillkomstfinns bland de särskilda kriterierna skapas också en viktigbroms på kreditinstitutens alltför vidlyftiga utlåning. Omsådana bromsande effekter funnits under 80-taletscasinoekonomi finns det skäl att tro de värsta avarterna avokontrollerade konsumtionslån inte skett.Att i nuvarande läge låta utvecklingen löpa vidare och islutändan få ett antal personliga konkurser förvärrar barakreditförlusterna. Som slutligen faller ut genom samhälletsansvar för det finansiella systemet. Dessutom undkommerde ansvar som alltför lättvindigt beviljat dessa krediter.När det gäller företag finns möjligheten tilljämkning av ansvaret för betalning och skulder genomackordsförfarande.I budgetpropositionen görs en redovisning av defrivilliga insatser som regeringen förordat. Svagheteni dessa ligger i dels att det inte omfattar mer än vissaområden av vårt land, dels att det inte finns en ytterstamöjlighet till domstolsprövning.Enligt min mening bör en förnyad prövning av frågan ominförande av en skuldsaneringslag genomföras avregeringen. Detta mot bakgrund att främst organisatoriskaoch ekonomiska frågor övervägts efter remissomgången.Jag drar därav slutsatsen att lagens materiella innehåll möttmindre invändningar, och det är det som för de enskilda ochför rättssystemet är viktigast. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en skuldsaneringslag.