mot · GG02Fi120 · 1993-05-07 00:00:00 — Den mellanskillnad som uppstår har vitillgodoräknat oss som en besparing i vårt budgetalternativ.Villkoren för rätt till det särskilda vuxenstudiestödet förarbetslösa (SVUXA) bör ändras för att underlätta för densom hotas av arbetslöshet att söka sig till det ordinarieutbildningssystemet. Arbetsförmedlingen bör gesmöjligheter att stimulera de arbetslösa att välja utbildninggenom att hänvisa till SVUXA. Den som uppfyller villkorenför rätt till sådant stöd bör för kortare utbildningar, dvs.högst två terminer, kunna få SVUXA på alla nivåer, alltsåäven högskola. Det måste också skapas möjligheter attsåväl påbörja som avsluta en längre utbildning inom ramenför studiestödssystemet. Våra förslag, som bör prövas underen försöksperiod, ger möjligheter till en mera flexibelanvändning av studiestöd i form av SVUXA.Vi har tidigare föreslagit en utökning av antalet platser ihögskolan utöver vad regeringen föreslagit. Detta medfören ökad utgift för studiemedlen med 81 miljoner kronor.LångtidsarbetslöshetAntalet långtidsarbetslösa är nu närmare 100 000, menAMS räknar med att cirka 200 000 personer ärlångtidsarbetslösa.Att bekämpa långtidsarbetslösheten är viktigt inte baraför den enskilde individen utan också församhällsekonomin. En ökad långtidsarbetslöshet leder tillatt individens självförtroende minskar, att arbetsförmåganavtar och att risken för sociala problem ökar. Samtidigtupplever arbetsgivarna långtidsarbetslösa som svåra attanställa. Tiden för arbetslöshet är en negativ signal tillarbetsgivaren och en stämpel på individen.Detta leder också till att arbetsmarknadens funktionssättförsämras. Ökade statliga kostnader för utslagning ochförtidspensionering blir det första steget. I ett andra skedeökar ekonomins inflationsbenägenhet genom attarbetsgivarna inte vill anställa de långtidsarbetslösa. Iländer med samma utveckling som harlångtidsarbetslösheten permanentats ochinflationsbenägenheten ökat. Kostnaden för detta ärmycket stor. Därför är det lönsamt för staten med rejälainsatser mot långtidsarbetslöshet.För att bekämpa långtidsarbetslösheten föreslår vidärför starka stimulanser för näringslivet att anställalångtidsarbetslösa. Dessa bör i första hand utgå till de småoch medelstora företagen. Det traditionellarekryteringsstödet som finns bör bibehållas. Därutöverföreslår vi ett rekryteringsstöd om av lönekostnadenför arbetsgivare som anställer en långtidsarbetslös. Stödetbör normalt utges under sex månader.För att förhindra utförsäkring är det också nödvändigtatt öka antalet beredskapsarbeten inom tjänstesektorn. Viföreslår en ökning av dessa med 10 000 platser. Ett nyttanvändningsområde för dessa kan vara att staten ökar sinainsatser mot ekonomisk brottslighet.UngdomarEnligt vår uppfattning är det nu hög tid att försöka få inungdomar i anställningar och bromsa upp användningen avungdomspraktikplatser. Det gäller inte minst mot bakgrundav att regeringen räknar med att industrisysselsättningenkommer att öka med 30 000 platser.Praktikplatserna tränger undan ordinarie arbeten och harnu en sådan omfattning att de allvarligt kan skadaarbetsmarknadens funktionssätt.Det är därför vi föreslår att arbetsgivarna skall kunna fåett frikostigt rekryteringsstöd om man anställer en ungdomsom man haft som praktikant. Detta bör utgå . Som nämnts tidigare bör också ett sådant stödkunna utgå för anställning avnyutexaminerade akademiker.KommunernaMånga kommuner och landsting har en mycket svårsituation. trodde regeringen att kommunernaskulle minska sysselsättningen med 37 000 personer under1993 och 1994. höjer regeringen prognosen till att 50000 jobb skall försvinna under två år.Regeringen föreslår att kommunerna skall fåbehålla den ökade skattekraft som sänkningen avgrundavdraget medför. Detta belopp beräknas vara 4,2miljarder kronor. Villkoret är dock att kommunen intehöjer skatten med ett enda öre. Detta stöd blir ett allmäntdriftstöd och saknar en nödvändig inriktning på att stoppaden ökande arbetslösheten. Kommunerna är samtidigtgenuint osäkra om de framtida ekonomiska villkoren, hurskatteunderlaget skall utvecklas och vad utredningen omnya statsbidrag kommer att innebära. Merparten av demedlen går sannolikt till en konsolidering av kommunernasekonomi, inte till verksamhet.Det är önskvärt med en omvandling i kommunerna somleder till en ökad produktivitet. Men församhället är det ingen vinst om friställda från kommunernablir öppet arbetslösa. Det är först när de har möjlighet att fåen ny anställning som det sker en samhällsekonomisk vinst.Vi föreslår att villkoren för att kommunerna skall fåbehålla den ökade skattekraften om 4,2 miljarder kronorblir annorlunda än vad regeringen föreslagit. Villkoren börknytas till att kommunerna i nuvarande sysselsättningslägeinte skall låta personal som sagts upp på grund av arbetsbristbli öppet arbetslösa. Kommuner och landsting får behållamedlen om man förlänger uppsägningstiden enligt lag elleravtal för uppsagd personal. Ingen uppsägning frånkommunens sida bör leda till öppen arbetslöshet undertiden --. På så vis kan förhindras att uppmot 50 000 kommunalt anställda blir arbetslösa före den 31december 1994. Merparten av dessa personer är kvinnor.Denna åtgärd blir därmed en rejäl arbetsmarknadspolitiskåtgärd för kvinnor.Under uppsägningstiden är syftet att finna annananställning i näringslivet eller utbildning som leder till sådananställning. Lyckas man inte med detta skall den anställdefå vara kvar till . Om kommunen inteföljer detta, dras den ökade skattekraften in till staten.Denna fråga behandlas utförligt i en annan motion.AMS och länsarbetsnämnderna har att bevaka hurkommunerna och landstingen lever upp till villkoren. Enförhandling bör ske med varje kommun och landsting. AMShar därefter att rapportera utfallet till regeringen, som haratt fatta beslut i frågan om kommunen levt upp till villkoreneller inte.Arbetslöshetsförsäkringen och ArbetsmarknadsfondenArbetslöshetsförsäkringen befinner sig i en finansiellkris. Det är därför nödvändigt att snabbt uppnå en rimligoch hållbar finansiering av arbetslöshetsförsäkringen.Arbetslöshetsförsäkringen finansieras viaArbetsmarknadsfonden. Den får i sin tur sina inkomsterfrån en särskild arbetsgivaravgift, arbetsmarknadsavgiften,på lönesumman och från egenavgifter från de försäkrade.Arbetsmarknadsavgiften är 2,12 %.I början av innevarande budgetår fanns ett balanseratöverskott i arbetsmarknadsfonden på . Med nuvarande höga arbetslöshetuppstår ett galopperande underskott, eftersom inkomsternabara räcker till drygt 2 %arbetslöshet. Underskotten täcks genom upplåning.Underskottet under innevarande budgetår beräknas avregeringen bli och för nästa budgetår , dvs. Därefterstiger det snabbt.Enligt vår uppfattning är det oacceptabelt att ha ettsådant snabbt växande underskott. Det är därför i högstagrad förvånande, att regeringen saknar strategi för hur manskall komma till rätta med det. Regeringens enda förslag äratt försämra ersättningen till de arbetslösa.Vi vill slå fast följande grundläggande principer förarbetslöshetsförsäkringen och dess finansiering.-- Produktionen skall i allt väsentligt genomarbetsgivaravgifter bära kostnaderna både förarbetslöshetsförsäkringen och de aktiva åtgärderna. Skälettill detta är att både de aktiva och de passiva åtgärderna kanses som en konsekvens av förhållandena i produktionen.Övertalighet och arbetslöshet är en följd av förändringar isamhällsekonomin, i en bransch eller i det enskildaföretaget. Över dessa förhållanden råder inte löntagarna.-- Det bör bli ''rakare'' rör mellan det passivakontantstödet och de aktiva åtgärderna. Omfattningen avde aktiva åtgärderna påverkar direkt behovet avkontantstöd. Vi anser att möjligheten att läggafinansieringen av alla åtgärder i Arbetsmarknadsfondenfr.o.m. Vi återkommer senaremed förslag om detta.-- Vi avvisar en höjning av egenavgifterna iarbetslöshetsförsäkringen såsom orättvisa och negativa förden konkurrensutsatta sektorn och regioner med ett svagtnäringsliv.-- Vi vill stärka finansieringen avArbetsmarknadsfonden på följande sätt. * En höjning av egenavgiften i sjukförsäkringengenomförs till . Detta frigör ettutrymme motsvarande 6,6 miljarder kronor.Arbetsgivaravgiften för sjukförsäkringen kan därmedsänkas ocharbetsmarknadsavgiften höjas med motsvarande tal. På siktvill vi fortsätta att omdisponera de arbetsgivaravgifter somnu går till sjukförsäkringen så att de i fortsättningen tillförsarbetsmarknadsfonden. * Vi vill höja skatten för dem över brytpunkten med och tillföra Arbetsmarknadsfondendessa medel.Totalt innebär dessa förslag att fondens intäkter ökarmed på helårsnivå.-- Försäkringen skall även i fortsättningen vara frivilligoch förvaltas av arbetslöshetskassorna i samverkan med defackliga organisationerna. Det garanterar ett nära samspelmellan arbetsplatserna och försäkringen, vilketunderstryker arbetslinjen. I länder med en annanorganisation upprätthålls inte arbetslinjen.-- Försäkringen skall vara en försäkring motinkomstbortfall med stränga arbetsvillkor. Den skall vara såutformad att den både ger den arbetslöse en rimligekonomisk trygghet och drivkrafter att söka nytt arbete.Taket i försäkringen bör höjas enligt nuvarande regler. Viavvisar därmed regeringens förslag att först sänka taket ochdärefter frysa det. Däremot accepterar vi ,men tar avstånd från retroaktiv lagstiftning. De sompåbörjat en ersättningsperiod före skall intedrabbas av någon karensdag. Regeringens övergångsregelär dessutom så oklar att den även av det skälet bör bliföremål för lagrådets prövning.-- Försäkringen skall också omfatta egenföretagare ochderas anställda anhöriga. Regeringens förslag innebär dockmycket generösa regler på detta område. Det är oklart omdessa kan leda till betydande utgiftsökningar ochmöjligheter till illojal konkurrens. Därför bör lagrådetgranska även dessa regler.-- Vi accepterar i princip regeringens förslag om attavgångsvederlag skall beaktas i arbetslöshetsförsäkringen.Men vi utgår ifrån att s.k. allmänna skadestånd somutbetalas vid sidan av ekonomiskt skadestånd enligt lagenom anställningsskydd ej anses som avgångsvederlag. Inteheller kan vi acceptera att ersättning utbetald frånförsäkringsbolag kan anses som avgångsvederlag.Regeringens förslag om att sänka ersättningsnivån från90 % till av tidigare lön betyder för en arbetslös, som liggerunder maximal ersättningsnivå, en sänkning av ersättningenmed . För en högre avlönad med maximal ersättning sänksersättningen . Till detta skall läggas . Under ett årinnebär det en sänkning av ersättningen för en normalinkomsttagare med . Den som uppbär ersättning med eller får sin ersättning sänkt med och får alltså . Detta är orimligt. Det kommer också attdrabba lågavlönade särskilt hårt. Merparten av dessa ärkvinnor.A-kasseersättningens storlek är viktig i tre avseenden.Först reglerar den inkomsten för uppemot 300 000 arbetslösa. Men också för alla i åtgärder, vilkasersättning är upphängd på ersättningens nivå. Det innebäratt närmare en tiondel av arbetskraften är direkt beroendeav denna nivå.I ett tredje steg får regeringens förslag om att sänkaersättningsnivån allvarliga konsekvenser för alla löntagaresinkomster. Ersättningsnivån styr också den lönenivå som deflesta arbetslösa måste acceptera, när de söker ett nyttarbete. En sänkning av ersättningen innebär, att en stor del av arbetskraften successivtkommer att få acceptera 1 000--i lägre lön . Detta kommer särskilt attdrabba kvinnorna på arbetsmarknaden.Regeringens förslag innebär att de arbetslösa själva skallbära hela kostnaden för arbetslösheten. Den generellanivån för arbetslösheten kan inte påverkas av den enskilde.Fördelningen av arbetslösheten mellan individer beror påvilken utbildning man har, var man bor och hur gammalman är. Vi motsätter oss därför förslagen.Riktlinjer och anslagsfrågor m.m.Arbetsmarknadspolitiken skall inte bara stödjarörligheten mellan företagen. Den måste i större grad flyttain på arbetsplatsen och stödja utvecklingen avarbetsuppgifterna och de anställdas kompetens. Utbildningi alla former måste öka.Det är också viktigt att begränsa den tid under vilkenman går öppet arbetslös. Under hela den passiva tiden skallförmedlingen kunna anvisa både arbete ochutbildningsplatser. Det sker i för liten omfattningberoende på bristande alternativ och resurser.Målsättningen bör vara att inga ungdomar går passivtarbetslösa och de mer etablerade på arbetsmarknaden intemer än 200 dagar.För det kommande budgetåret bör sammanfattningsvisföljande riktlinjer gälla.-- Arbetslinjen skall hävdas. Aktiva åtgärder såsomarbetsmarknadsutbildning och rörlighetsstimulanser skalltillgripas före sysselsättningsskapande åtgärder. Dessasenare skall inriktas mot näringslivet. Yngre arbetslösa skallom möjligt hänvisas till det reguljära utbildningssystemet.Kontantstöd skall tillgripas i sista hand.-- Platsförmedling skall prioriteras.-- Tillsättande av varje ledig plats är viktig för atttillgodose arbetsgivarens behov och förkortaarbetslöshetstiden. Vakanstiderna bör minska ocharbetslöshetstiderna begränsas.-- Ansträngningarna för att få flyktingar och andrainvandrare i arbete måste öka.-- Antalet arbetshandikappade som lämnarförmedlingen och och som placerasi arbete och utbildning får inte minska jämfört medinnevarande budgetår.-- Ungdomsarbetslösheten skall minska. Nya metoderbör prövas för att få ungdomar upp till i arbete ellerutbildning. Rekryteringsstödet är ett viktigt instrument.-- Arbetslöshetsperiodernas längd skall kortas.-- Långtidsarbetslösheten måste minska.-- Insatserna för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden skall intensifieras.nSammanfattningsvis föreslår vi följande åtgärder.ÅtgärdPersonerBruttoutgiftBeredskapsarbete, ROT10 0002 200Äldreboende, ROT8 7001 575Underhåll,vägar15 5004 500Underhåll, statliga verk5 9001 800Tidigareläggning infrastrukturför 4 000 miljoner kr11 500275Rekryteringsstöd, långtid25 0003 925Rekryteringsstöd, ungdomar25 0003 000Rekryteringsstöd, akademiker3 000402Beredskapsarbete10 0001 300Arbetsmarknadsutbildning15 0003 300Utbyggnad högskolan7 000158Folkbildning3 000100AMS, egen personal 300--------------------------------139 60022 835Från detta skall avräknas de åtgärder som regeringenföreslagit och som vi säger nej till.Praktikplats akademiker3 000286Praktikplats ungdomar25 0001 975--------------------------------Återstår111 60020 574Därtill kommer att kommuner och landstingförhoppningsvis accepterar villkoren för att få behålla deökade skatteintäkterna. Därmed kan upp mot 50 000kommunalt anställda undgå öppen arbetslöshet fram till 31december 1994.Totalt innebär detta att en satsning sker på olika insatsertill en bruttokostnad av . Samtidigtminskar utgifterna från arbetsmarknadsfonden med och statens inkomster från skatter ocharbetsgivaravgifter ökar med 5 miljarder kr.Nettokostnaden stannar därför vid 3 miljarder kr.Av beloppen ovan bör tilldelas 3 500 miljonerkr för underhåll av vägar och 1 100 miljoner krför underhållsinvesteringar. tilldelas 700miljoner kr för underhållsinvesteringar mot villkor attverket självt tillskjuter extra, eller , för sådana investeringar. Ett särskilt anslag för dettabör inrättas.Anslagen för högskolan ökas med 158 miljoner kronoroch för folkbildningen med 100 miljoner kronor.Övriga medel, eller tilldelasAMS för åtgärder enligt vad som tidigare angivits imotionen. Vi accepterar inte regeringens förslag att tillnågon del försämra utbildningsbidragen. Inte heller kan vigodta att statsbidraget för beredskapsarbete beräknas pådeltid. Därför anvisar vi ytterligare 1 400 miljoner kronortill AMS för att klara dessa utgifter. Totalt tillförs alltsåAMS 16 116 miljoner kronor.Av medlen till AMS bör reserveras för otraditionella insatser.Vi motsätter oss att öka den del av åtgärdsmedlen somdisponeras av regeringen för insatser på särskilt utsattaorter från till 250 miljoner kronor.Riksdagen har tidigare tagit ställning till att AMS i principbör förfoga över alla åtgärdsmedel för att kunna fördeladem på ett rättvist sätt över hela landet. AMS kan ocksåbedöma var medlen bäst behövs. Den del som står tillregeringens förfogande bör därför ej öka.Försöksverksamheten med arbetslivsutveckling börfortsätta. Men i takt med att den ökar i omfattning ökarockså riskerna för att den tränger ut ordinarie arbeten.Vaksamheten mot missbruk måste därför vara stor. Defackliga organisationerna har en viktig uppgift att fylla bådenär det gäller att finna former för olika insatser och attpåpeka missbruk. Det är viktigt att positiva erfarenhetersprids över landet.AMS behöver också nya resurser förförvaltningskostnader. Vi föreslår att AMS får behålla de200 man tillfördes genom krisöverenskommelsen.Uppräknat till helårsnivå innebär det . Dessa skall självfallet inte belasta åtgärdsmedlenpå det sätt regeringen föreslagit.Som vi redovisat tidigare anser vi att lagrådet skall yttrasig över förslagen till förändring av lagen omarbetslöshetsförsäkring och lagen om kontantstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /94 anvisar ettramanslag på utöver vad regeringenhar föreslagit,2. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /94 anvisar ett reservationsanslag på utöver vad regeringen harföreslagit,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den aktivaarbetsmarknadspolitiken,4. att beslutar godkänna vad i motionen anförtsom beredskapsarbeten inom ROT-sektorn,5. att beslutar godkänna vad i motionen anförtsom statsbidrag för ROT-åtgärder inom äldreboendet,6. att beslutar godkänna vad i motionen anförtsom statsbidrag för underhåll av kommunala gator,7. att beslutar godkänna vad i motionen anförtsom rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa, ungdomar ochakademiker,8. att beslutar godkänna vad i motionen anförtsom utbildningsbidragens storlek,9. att beslutar godkänna vad i motionen anförtsom räntestöd vid tidigareläggning avinfrastrukturinvesteringar,10. att till anslaget B 2, Drift och underhåll avstatliga vägar, för /94 anvisar 3 500 miljonorkronor utöver vad som föreslås i budgetpropositionen1992/93:100 bilaga 7,11. att till Underhållsinvesteringar påLuftfartsverkets område anvisar ett reservationsanslag på700miljoner kronor i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att till anslaget C 2, Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar, för budgetåret1993/94 beslutar anvisa ytterligare 1 100 miljonor kronorutöver vad som föreslås i budgetpropositionen 1992/93:100bilaga 7,13. att beslutar att till C 1, Bidrag tillfolkbildningen, för /94 anvisa 100 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit,14. att beslutar att till anslaget Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. för budgetåret1993/94 anvisa utöver vad regeringenföreslagit, att fördelas i enlighet med vad som anförts idenna motion,15. att beslutar att till anslaget Studiehjälpm.m. för /94 anvisa 39 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit,16. att beslutar att till anslaget Studiemedelm.m. för /94 anvisa 145 905 000 kronorutöver vad regeringen föreslagit,17. att beslutar att till anslagetVuxenstudiestöd m.m. för /94 anvisa mindre än vad regeringen föreslagit,18. att beslutar om sådan ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(SVUXA) att studiestödet kanutges på ett mera flexibelt sätt enligt vad som anförts imotionen,19. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om en lag om särskilt studielån för densom genomgår arbetsmarknadsutbildning,20. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om att högst avanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas tillförstärkning av arbetsförmedlingen,21. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om utbildningsbidrag med en visslånedel vid viss arbetsmarknadsutbildning,22. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om upplåning av medel för attfinansiera utbildningsbidragets lånedel vid vissarbetsmarknadsutbildning,23. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om att endast del av normal arbetstidskall vara bidragsgrundande vid beredskapsarbete,24. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om att ungdomar medhögskoleutbildning i åldern 25--i vissa fall skall kunnaanvisas ungdomspraktikplats ,25. att beslutar avslå förslagen i proposition1992/93:150 bilaga 8 om ändring i 17 och 20 §§ lagen omarbetslöshetsförsäkring,126. att beslutar att den i proposition1992/93:150 bilaga 8 föreslagna övergångsregel 4 tillförslaget om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkringskall ha följande lydelse: Bestämmelserna i 11, 15--16, 24och 30 §§ skall tillämpas i fråga om ersättning som avser tidefter ikraftträdandet. Bestämmelserna i 13 § skall tillämpasför ersättningsperiod som påbörjas efter den 4 juli1993,127. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om ändring i 18 § lagen om kontantarbetsmarknadsstöd,128. att beslutar att den i proposition1992/93:150 bilaga 8 föreslagna övergångsregel 4 tillförslaget om ändring i lagen om kontantarbetsmarknadsstöd skall ha följande lydelse:Bestämmelserna i 11, 15, 16, 20 och 27 §§ skall tillämpas ifråga om ersättning som avser tid efter ikraftträdandet.Bestämmelserna i 13 § skall tillämpas för ersättningsperiodsom påbörjas efter den 4 juli 1993.1