mot · GG02U233 · 1993-01-26 00:00:00 — handel med u-ländernamåste öka.Utredningen skall söka lösningar på problemet medbiståndets minskande effektivitet och komma med förslagom hur biståndet skall omformas för att bli verkningsfullt iskuldkrigets skugga. Den bör anvisa metoder för att debiståndspolitiska målen skall kunna följas inom helabiståndet, oavsett hur det kanaliseras, och lägga framförslag för en successiv höjning av biståndet till av BNI.Utredningen bör vara så brett sammansatt att allavärdefulla kunskaper och erfarenheter tillvaratas,exempelvis från enskilda organisationer,solidaritetsrörelser, u-landsforskare.Det internationella biståndetRegeringen talar varmt om FN, men den föreslårkraftiga nedskärningar av anslagen till FN-organen. De böri stället höjas för att bevara sitt värde efter den svenskakronans fall.Regeringen vill sänka anslagen med: ()för FNs utvecklingsfond (UNDP) för FNsbefolkningsfond UNFPA () för FNsbarnfond () förVärldslivsmedelsprogrammet (WFP) för för palestinaflyktingar (UNWRA) 3mkr för /GATTs internationella handelscentrum(ITC) för narkotikabekämpning genom FN-systemet för Internationellajordbruksutvecklingsfonden () förInternationella familjeplaneringsfederationen 70 000 krför och rasdiskrimineringskommitté.Anslaget till FNs flyktingkommissarie ()föreslås oförändrat, vilket reellt innebär en nedskärning.Det är oacceptabelt med hänsyn till läget i världen med 17miljoner flyktingar och minst lika många internflyktingar.Anslaget måste höjas.Vänsterpartiet godtar inte de kraftiga nedskärningarnaav anslagen till FNs biståndsorgan. Vi ser dem som ett avflera tecken på att regeringen sluter upp bakomVärldsbankens ledarskap i FN-organen -- framför allt iUNDP som försöker reducera till förmån förVärldsbanken. Vi vill i stället höja dem för att stärka FN.Här kan man skäraVärldsbanksgruppen får generösare behandling än FN-organen. Regeringen har -- trots den hårda kritik förtröghet och ineffektivitet som riktats mot bankensutvecklingsfond () -- beslutat delta i kapitalpåfyllnadenmed ett bidrag på ,varav en halv miljard skall tas på årets budget. Vi anser attdet är oförsvarligt i ett läge då regeringen föreslår kraftiganedskärningar i biståndet. Anslagen till IDAskapitalpåfyllnad bör anstå tills vidare.I stället skall vi höja anslaget till , som stöderprojekt för att förbättra situationen för de fattigaste,jordlösa bönderna i Tredje världen. Men här skärregeringen ned, fast det handlar om mycket mindre pengar.Det visar den ideologiska udden.Vänsterpartiet kräver att inga nya utfästelserom kapitalpåfyllnad till Världsbanksgruppen skall göras.Det går också bra att skära bort anslaget tillskuldlättnader, så länge regeringen inte vill ge det annat änpå IMFs villkor.FN-insatser för fred och återuppbyggnadFrån detta budgetår upptar biståndsbudgeten ett anslagför FNs civila insatser för fred och återuppbyggnad, somingår i FNs fredsbevarande operationer. Anslagspostenskall också kunna användas för liknande insatser i ESKsregi.Vi anser att FNs fredsbevarande operationer ävenfortsättningsvis skall finansieras från försvarsanslaget,liksom ESK-insatser.Det bilaterala biståndetBiståndsministern aviserar en möjlig övergång frånenskilda programländer till något som kan betecknas somregionsamarbete. Systemet skulle fungera så att om detvisar sig att ett samarbetsland under ett budgetår inte kanutnyttja de budgeterade medlen , flyttasmedlen över till ett annat land inom samma region.Det är kanske budgettekniskt effektivt i den meningenatt det inte skulle uppstå stora reservationer pålandramarna. Men biståndsmässigt verkar det illagenomtänkt. Länder är inte utbytbara bara därför att deligger i samma region. Varje land har sina specifika problemoch förutsättningar. En bra biståndsinsats förutsätter godaförberedelser, vilket det nya systemet inte skulle medge. Viavvisar förslaget.Biståndet till ANC och den demokratiska rörelsen iSydafrika skall inte skäras ned, som regeringen vill, utanförstärkas. Om en övergångsregering bildas innebär det inteslutet utan början på den demokratiska omvandlingen avlandet. Nedmonteringen av apartheidsystemet kommer attkräva mycket stora insatser, inte minst för att de som hittillsvarit utestängda från det ekonomiska livet skall kunna få igång en ekonomisk utveckling.Regeringen vill skära ned anslaget till det regionalasamarbetet i (SADCC) från 165 till 130miljoner kronor i avvaktan på förändringar i . Dethär biståndet har skurits ned . Därför begärdeSIDA en höjning till , annars kan tvåinsatser för att skapa en fungerande infrastruktur ochdärmed förutsättningar för marknadsutveckling i SödraAfrika inte genomföras. Den ena avser entransmissionslinje Cabora Bassa--, där dessutomsvenska företag har stora möjligheter till betydande order.Upprustningen av vägen --Machipanda, ett projekt avstor vikt för Beirakorridorens framtida lönsamhet, blir dettroligen inte möjligt för att stödja om inte ramenhöjs till åtminstone 190 miljoner kronor.Regeringen vill även sänka biståndet till Angolamed . Landet befinner sig nu i en känsligutveckling mot fred och demokrati, men den saboteras avUnita. Återuppbyggnadsbehoven efter kriget är mycketstora. Landramen bör höjas och så långt som möjligtdisponeras för återuppbyggnadsinsatser, rehabilitering ochutveckling. Därutöver bör beviljas katastrofmedeloch stöd till demobilisering och till den demokratiskaprocessen.Regeringen vill öka biståndet till , som ärhelt sönderslaget krig. Demokratiskainstitutioner skall byggas upp. Om allt går som planeratskall en folkomröstning om landets framtida ställning hållasi vår. SIDA planerar bistånd för bl.a. energisektorn och stödtill förvaltning, demokrati och mänskliga rättigheter.Det likaledes krigshärjade skall byggasupp efter Mengisturegimens fall. Demokratisering är intelätt med ett hundratal folkgrupper. Behovet av bistånd ärstort för utbildning, hälsovård, vattenförsörjning ochrepatriering av flyktingar.Den ekonomiska utvecklingen i Bissauoch är besvärlig, och därför finns detsvårigheter att ta emot bistånd med stora reservationer somföljd. Beredskap bör finnas för att öka insatserna när lägetförbättras.Biståndet till har regeringen skurit nedmed blott . Valet -- som krävde30 människoliv -- kritiserades av de internationellaobservatörerna, framför allt för att oppositionen inte ficktillgång till etermedia. Osäkerheten kvarstår om det skall blimöjligt att stoppa korruption, polisvåld och andraövergrepp. Med det för ögonen bör nedskärningen blistörre.Förra året minskades biståndet till Moçambiquekraftigt, med . vill regeringen skärabort ytterligare . Så kraftiga sänkningarkommer att skapa problem. är ett avvärldens fattigaste länder och har upplevt svår torka.Miljontals människor hotas av svältdöd. Behoven avrehabilitering av vattenförsörjning och jordbruk liksomstöd till flyktingar och demobiliserade soldater är mycketstora. Då kan man inte skära ner biståndet på detta sätt.Nedskärningen av biståndet till från 110till förefaller kortsynt, eftersom denförutsätter att landramen höjs nästa budgetår, om inteomfattningen av biståndssamarbetet skall minska avsevärt.En följd blir att SIDA inte kan gå vidare med den föreslagnasamfinansieringen med sin norska motsvarighet NORADav en mikrovågslänk mellan och Botswana.Biståndet till skars ned med 55 miljonerkronor och skall det åter skäras ned med 85miljoner kronor. Det skulle innebära att en energiinsatsstoppas och att olika insatser inom tele, förvaltning ochundervisning senareläggs.Läget i är otillfredsställande när det gällerde mänskliga rättigheterna. Effekterna av inbördeskrigetgör sig gällande -- både soldater och rebeller har begåttsvåra övergrepp. Biståndet kanaliseras nästan helt genomFN-organisationer, vilket gör att informationen om det blirsämre, även för SIDA.Biståndet till bör höjas. Regionenstår inför en svår övergång till fred och demokratisering,och det arbetet måste underlättas. Framför allt behövs stödtill småjordbrukarna och den kooperativa rörelsen. Iåteruppbyggnaden av och ElSalvador bör biståndet främst inriktas på stöd tillåteruppbyggnaden av samhällena och utveckling av deproduktiva sektorerna. Biståndet till kanfasas ut.För att fredsprocessen i skall lyckas,måste bistånd ges till jordreformen och friköp av jord tilldemobiliserade soldater och hemvändande flyktingar. Enannan rörelse att stödja är de s.k. rotativa fonderna.I bör en betydande del av biståndetriktas till folkrörelserna som stöd för deras arbete med attutveckla produktionen. Insatser bör också göras för attstödja den demokratiska autonomiprocessen påAtlantkusten. Landramen bör höjas till 300 miljonerkronor.Sverige skall inte delta i USAs embargopolitik motKuba utan i stället medverka till en demokratisering,vilket exempelvis kan ske genom forsknings- ochkultursamarbete.Det demokratibefrämjande biståndet tillSydamerika måste utvecklas på lång sikt eftersomdemokratin inte är fast förankrad. Risker för militärkupperfinns i flera länder. Den fördjupade fattigdomen är ett hotmot demokratin, vilket är ett förskräckande exempelpå. En ökning av biståndet är möjlig -- det finns mångafolkliga initiativ och rörelser, som är i stort behov av hjälpeftersom de arbetar bland mycket fattiga människor. Densvåra koleraepidemin visar på behovet av satsningar påinfrastruktur. Därför skall biståndet inte skäras ned. Viföreslår att anslaget höjs till 155 miljoner kronor.I är utvecklingen mycket ojämn. I Sydasienhar den blivit mer oviss till följd avkonflikterna i de centralasiatiska OSS-staterna, som ävenpåverkar utvecklingen i . Fem OSS-stater harnu preliminärt klassats som . Spänningen har ökatmellan och -- framför allt i Kashmir -- ochde inre konflikterna i har skärpts, inte minst till följdav IMFs strukturanpassningsprogram. Beredskap börfinnas att göra katastrofinsatser.Ett oförminskat stöd bör ges till över anslaget förenskilda organisationer.I är det angeläget att i ännu högregrad prioritera bistånd för demokrati och mänskligarättigheter, inte minst för kvinnorna. Insatser måste görasför att bekämpa barnprostitutionen. Stöd bör riktas tillfolkliga organisationer.Biståndet till framstår somproblematiskt. Läget på bör redovisas. Medhänsyn till de höga militärutgifterna och den storareservationen på biståndsanslaget föreslår vi ennedskärning av landramen till . Denplanerade insatsen i (Fonden förkompensation för arbetslösa p.g.a.strukturanpassningsprogrammet) bör emellertidgenomföras. Vid u-kreditgivning skall MR- ochmiljöaspekterna särskilt beaktas, bl.a. med anledning avdet sätt som de indiska myndigheterna hanteratNarmadaprojektet på.Mycket omfattande bistånd kommer att krävas iKambodja . Menmöjligheterna kan försämras drastiskt, om FN-styrkornadras tillbaka som planerat. Åtgärder måste dåsättas in för befolkningens säkerhet, framför allt ute ibyarna.De ekonomiska reformerna i och närmandettill har givit goda ekonomiska resultat. Men landetär mycket fattigt och infrastrukturen outvecklad. Enförutsättning för fortsatt utveckling är exempelvis att landetfår ett sammanhängande vägnät. För att möjliggöra sådanainsatser föreslår vi en höjning av landramen till 130 miljonerkronor.Biståndet till kommer nästan att hahalverats -- -- omregeringens förslag att sänka det går igenom.Nedskärningarna är inte sakligt utan ideologiskt grundade.SIDA föreslog oförändrad landram på 225 miljoner kronor.Om den sänks måste importstödet skäras ned, och det ärcentralt i den ekonomiska reformprocessen. Förra åretmotiverades nedskärningen med att ca 70 miljoner kronorskulle tillkomma för en internationell stödinsats för attmöjliggöra en . En sådan har inte kunnatuppnås p.g.a. USAs motstånd. Dessa 70 miljoner kronorbör nu återföras till landramen, som sålunda skall höjas.Kyrkan i bör, vilket vi framför i en annanmotion, få svenskt bistånd i sitt arbete för att försvara demänskliga rättigheterna.Demokrati, mänskliga rättigheter och nationellförsoningRegeringen vill sänka demokratibiståndet, vilket ärofattbart med tanke på de ökande brotten mot de mänskligarättigheterna. Det behövs i stället en förstärkning, isynnerhet som direktstödet till kvinnoaktiviteter nuöverförs till den här anslagsposten. Vi kräver att anslagethöjs till 750 miljoner kronor.Katastrofer och stöd till återuppbyggnad m.m.En växande andel av katastrofbiståndet har använts tilloffren för konflikterna i (avanslaget). kommer behovet avkatastrofhjälp att vara mycket stort till krigsområden bådei u-världen och . Anslaget måste därför höjas. Viföreslår en ökning med 200 miljoner kronor.Bistånd genom enskilda organisationerOrganisationernas ansökningar har vidaöverstigit tillgängliga medel. SIDA förutsätter att dennautveckling fortsätter. Vi föreslår en höjning till 915 miljonerkronor.Särskilda miljöinsatserRegeringen vill sänka anslaget, vilket är oacceptabeltefter de utfästelser vi gjort i . Vi föreslår en höjning åtminstone till 265 miljonerkronor.Särskilda programAngelägna verksamheter finansieras från dennaanslagspost: stödet till befolkningsfrågor, handikapp- ochkvinnofrågor, stödet till aids-bekämpning m.m. Regeringenvill minska anslaget kraftigt, från 380 till 305 miljonerkronor, mer än vad SIDA ansåg vara möjligt. Vi anser attanslaget skall vara oförändrat.U-landsforskningTrots att biståndsministern skriver att stödet till u-landsforskningen är mycket angeläget, vill han intetillmötesgå SARECs begäran om en höjning av anslagetfrån 425 till . Han vill i stället sänka det.Vi delar hans bedömning av det angelägna i SARECsverksamhet. Därför vill vi att det anslag SAREC begärtskall beviljas.Vi anser också att SARECs begärda ökning avadministrationsanslaget till skall beviljas så attde kan få två nya tjänster som forskningssekreterare.Nordiska Afrikainstitutets anslag vill regeringen skäraner. Vi anser tvärtom att, om skall gå in i EGs förde afrikanska bönderna skadliga forskningsprojekt, behövsNordiska forskning för att skapa balans.Vi föreslår att institutet får den ökning de begärt.U-krediterU-krediter är en dålig form av bistånd, eftersom det ärbundet. Dessutom tillämpas uppenbarligen inte debiståndspolitiska målen vid u-kreditgivningen. Då skulleinte kreditgivningen till ha återupptagits eftermassakern på -- minst av allt förinvesteringar i telenätet, som regimen missbrukade förangiveri.Egypten får u-krediter utan att någon hänsyn tas till dehöga militärutgifterna. En regim som ''har råd'' att spenderaett tiotal miljarder kronor på att köpa 46 stycken F-16-planfrån skall inte få några svenska biståndsmedel.Dessutom kränker den de mänskliga rättigheterna.Nu har regeringen också godkänt för u-krediter -- trots sabotaget av FNs fredsplan för Västsaharaoch omfattande MR-brott.Dessa tre exempel räcker för att vi skall begära att u-krediterna skall avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande avenprocentsmålet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av asylkostnaderm.m. från annat anslag än Internationelltutvecklingssamarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av olikabiståndsorgans administrativa kostnader,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag om nedläggning avbiståndskontor,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medborgarinflytande ibiståndssamarbetet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektet ofSweden,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de fem biståndspolitiskamålen skall styra allt svenskt bistånd oavsett genom vilketorgan det kanaliseras,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskrivning av u-ländernasskulder,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prövning av u-landsskuldernaslegitimitet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbördande av stulna pengartill hemländerna,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågor rörande u-ländernasskulder inte skall handhas av utan av SIDA ochUtrikesdepartementet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användande av Världsbankensoch IMF:s överskott för avskrivning av deras u-landsfordringar,13. att avslår regeringens förslag att till Stöd tillekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärderanslå ,14. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inte skall delta i strukturanpassningsprogram påIMF:s villkor i ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avvisande av planerna på attlyfta ut importstödet ur landramarna och slå ihop det medbetalningsbalansstödet,16. att hos regeringen begär ändrade riktlinjerför anslagsposten Stöd till ekonomiska reformprogram ochskuldlättnadsåtgärder för att stödja ekonomiska reformer iu-länderna enligt vad i motionen anförts,17. att till stöd för ekonomiska reformer i för /94 anslår 1 ,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet för att finansiera Agenda21,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande påVärldskonferensen om de mänskliga rättigheterna i juni1993 i ,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om UNDP:s ''Political FreedomIndex'' (PFI),21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasthållande vid riksdagensbeslut rörande u-landshandel och bistånd imedlemskapsförhandlingarna med EG,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte skall anslå pengartill EG:s u-landsforskningsprogram,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en u-landspolitisk utredning,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga fler utfästelser skall görasför kapitalpåfyllnader inom ,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en möjlig övergång till s.k.regionsamarbete,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av fredsbevarandeoperationer från försvarsanslaget,27. att till () /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,28. att till () /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,29. att till för /94anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes ,30. att till Världslivsmedelsprogrammet(WFP) för /94 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således ,31. att till UNWRA för /94anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes ,32. att till UNHCR för /94anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes ,33. att till /internationellahandelscentrum (ITC) för /94 anvisar4 utöver vad regeringen föreslagit eller således24 ,34. att till narkotikabekämpning genom FN-systemet för /94 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således ,35. att till för /94 anvisar70 utöver vad regeringen föreslagit eller således70 ,36. att till IPPF för /94 anvisar10 utöver vad regeringen föreslagit eller således99 ,37. att till ANC och den demokratiska rörelseni för /94 anvisar 85 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,38. att till Regionalt samarbete i /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,39. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,40. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,41. att till samarbete med /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,42. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,43. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,44. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,45. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,46. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,47. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbete med ,48. att till samarbete i /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,49. att till samarbete med /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,50. att till samarbete med för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således ,51. att till samarbete med /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,52. att till Demokrati, mänskliga rättigheteroch nationell försoning för /94 anvisar100 utöver vad regeringen föreslagit eller således750 ,53. att till Katastrofer och stöd tillåteruppbyggnad m.m. för /94 anvisar175 utöver vad regeringen föreslagit eller således1 ,54. att till Bistånd genom enskildaorganisationer för /94 anvisar 40 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,55. att till Särskilda program för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således ,56. att till Särskilda miljöinsatser /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,57. att till U-landsforskning genom SARECför /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,58. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av u-krediterna,59. att beslutar avslå regeringens förslag att tillu-krediter anslå ,60. att till Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för /94 anvisar 1 435 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,61. att till /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,62. att till Internationellt utvecklingssamarbeteför /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 13 .