mot · GG02Ub121 · 1993-03-15 00:00:00 — Vi föreslår därför till konkurrensforskningen kopplar ekonomiskbrottslighetsforskning som tar hänsyn till ovanstående nyafaktorer. Regeringen bör återkomma med förslag.Vi anser att måste avvisa regeringens förslagnr 3 på sidan 430 i forskningspropositionen om attbemyndiga regeringen att kunna försälja aktier om högst 1miljard för att tillföra forskningsstiftelserna. Vi anser attförsäljningar av den storleksordningen skall beslutas iriksdagen.ByggforskningVikten av byggforskning har accentuerats under desenaste åren. Det är anmärkningsvärt att priset påbyggnadsmaterial och byggande har ökat jämfört medkonsumentprisindex. En seriös forskning och utvecklinginom olika branscher leder vanligtvis till billigare materialoch processer.Det är också anmärkningsvärt att kvaliteten sjunkit påbyggmaterial och byggprocesser vilket bland annat medförtsjuka hus. Fenomenet med sjuka hus drabbar endast nyarefastigheter.Ett annat krav som ökar behovet av byggforskning är attbygg- och bostadssektorn måste bli mer ekologisktanpassad. En utredning bör tillsättas för att se överbyggforskningen.Andelen forskning som drivs och finansieras avnäringslivet är inom byggbranschen ovanligt liten.Utredningen bör även komma med förslag om hur detta skaåtgärdas.Samhället bör dock även stå för del av byggforskningen. Förslaget att avveckla () ter sig därför somobegripligt. Propositionens erkännande avbyggforskningens betydelse borde istället leda till förslagom att SIB ska bibehållas som en samlad enhet. Ipropositionen finns inte något argument som stödjerförslaget om avveckling eller förklarar på vad sättalternativet skulle vara effektivare.SIB är den enda forskningsmiljö på förvaltnings- ochbyggforskningens område som återkommande tagit upp ettkvinnoperspektiv i forskningen och som haft entvärvetenskaplig och samhällsvetenskaplig inriktning.Med i stort sett befintligt bostadsbestånd krävs ändåstora förändringar i bostadsområdena för att möta nyamiljökrav och nya krav från förändrade förvaltningsformeroch former för vård och omsorg. SIB driver sådanforskning.Det är avslöjande för den nuvarande regeringens synsättoch undfallenhet för byggnadsindustrin att institutetssamhällsvetenskapliga del hotas av utplåning medan denmer teknisk-ekonomiska delen delvis bibehålls.Vi yrkar avslag på propositionens förslag att lägga nerSIB. Istället bör den utvärdering som regeringen avser attgöra också ingå i den föreslagna utredningens uppdrag attkomma med förslag om hur berörd forskning ska förstärkasoch utvecklas. Regeringen bör därmed också få i uppdragatt återkomma med förslag om hur institutet ska finansierasnästa budgetår -- ca 52 miljoner kronor.KommunikationsforskningPropositionens intentioner på kommunikationsområdetär i stort sett godtagbara.Vänsterpartiet vill dock påpeka att forskningsinsatsernamåste koncentreras dels på kollektiva transportslag, dels påtelekommunikationer. Det är effektiva och miljöanpassadekommunikationsslag som kommer att få allt störrebetydelse i framtiden.Exempel på detta är järnvägsforskningen som undermycket legat på en låg nivå. En omsvängning är nupå gång och bör uppmuntras av staten.Forskningen måste också intensifieras kring att ta framdrivmedel som är förnyelsebara och inte har negativaeffekter på miljön.Riksdagen bör betona detta och ge regeringen detta tillkänna.Två kommunikationsslag är helt bortglömda ipropositionen -- nämligen gång och cykel. Det är märkligteftersom det är mycket vanliga kommunikationsformer ochutgör viktiga delar av det framtida miljöanpassadesamhället.Det finns långt fler cyklar än bilar. I transporterasmer människor med cykel än vad det görs med bilar i helavärlden. I japanska storstäder står cykeln för 20--avpersontransporterna. I danska och holländska städerföretas 20--av personresorna med cykel.I har nästan alla människor tillgång till cykelmen användningen är mycket ojämn -- i stårcykeln för av personresorna -- i städer som t.ex.Örebro och som satsat på cykelleder,cykelparkering etc. ligger andelen mycket högre.Vad som behövs är mer kunskap och därmed åtgärderför att öka tillgängligheten, framkomligheten ochsäkerheten för gångtrafikanter och cykelresenärer.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkommamed förslag om hur forskningen kring gång och cykel skautvecklas med målet att dessa kommunikationssätt ska ståför en större andel av persontransporterna.RymdforskningRymdforskning är mycket angelägen både urmiljöforskningssynpunkt och ur andra tekniska synvinklar.Sverige anslår sammanlagt till olikaslags rymdforskning -- av detta går 450 miljoner tilleuropeiskt rymdsamarbete.Rymdforskningen har nått så långt att vissverksamhet kan finansieras och drivas av det privatanäringslivet och andra intressenter. Vi föreslår därför enminskning av stödet eller således 45 miljonerkronor av F 6.MiljöforskningMiljöteknik och miljöanpassade produkter ochprocesser är avgörande för framtid ur två aspekter.Samhället måste ställas om så det blir ekologisktanpassat, dvs. samhället måste fungera i samklang mednaturen. Det nuvarande samhället förbrukar och förgiftarnaturen. Ju tidigare vi kan förändra detta ju enklare blir detoch desto mindre stjäl vi från våra efterkommande.Svenskt näringsliv måste också övergå till produktionsom är miljöanpassad -- både produkterna och processernaska ingå i ett ekologiskt kretslopp. Svenskt näringsliv måstesuccessivt kunna möta den utländska konkurrensen somgradvis alltmer baseras på dessa miljökrav.Bilden av svenskt näringslivs förmåga att på egen handklara dessa framtidskrav är splittrad. klarardet och arbetar med mål om återvinningsbara produkter,intern miljörevision, miljöanalyser, kretsloppstänkande,slutna produktionssystem etc. I har bl.a. företagsom ICA, , , ABB och insett detta ochanpassar sig successivt till framtidens miljökrav.Internationella rapporter och forskare visar attmiljöteknik i vid bemärkelse är den snabbast växandenäringen och framtidssektorn. Verkligheten visar att viktigadelar av svenskt näringsliv har svårt att följa och ta till sigdetta.En effektiv och konkurrensneutral metod samhället hartill förfogande för att stödja utvecklingen i miljövänligriktning är att initiera och driva forskning ochutbildningsinsatser i önskad riktning.Utbildning och forskning är grundläggande för etttekniskt högtstående land som . I takt med attprodukterna blir allt mer högteknologiska, kompliceradeoch högförädlade kommer allt större del av de totalainvesterings- och produktionsresurserna att utgöras avutbildnings- och forskningsinsatser.Avgörande för den samhällsekonomiska nyttan av FoU-insatser är att man satsar på framtidssektorer som kan ingåi det ekologiskt anpassade samhället.FoU inom miljöområdet måste också fortfarande varapå en hög nivå när det gäller grundfakta och datainsamling.Den allvarligaste kunskapsbristen rör klimatförändringaroch miljösituationen i och i Östeuropa.Forskning om t.ex. kärnkraft ska hållas på en minimalnivå i syfte att endast garantera säkerheten vid avvecklingenoch förvaring av kärnkraftsavfallet.Koncentrering av forskning inom miljöforskning bör skeinom områden där har hög kvalitet och ligger blandde främsta. Den ska också koncentreras till områden därSverige har speciella intressen. Ds 1992:71 ger en tämligenkorrekt beskrivning av svensk miljöforskning.Följande områden bör prioriteras:miljömedicinakvatisk kemi och atmosfärkemi delar av den terrestraekologin kustnära marinekologi klorerade kolvätenkemiska och mikrobiella markprocesser ekologi ochgenetik med anknytning till biologisk mångfaldklimatforskning miljöteknik avfallsteknikDessa prioriteringar och eventuella omstruktureringarav högskolorna får inte innebära att vissa områdenförsummas och att tvärvetenskapligt samarbetet försvåras.Det är alltid omöjligt att förutsäga behovet av framtidakunskaper. Därför måste en viss grundnivå på forskningenbehållas inom många discipliner. Endast samhällsstyrd ochsamhällsfinansierad forskning som inte har ett omedelbartekonomiskt vinstintresse kan utgöra en garant för detta.Tvärvetenskapligt samarbete är ofta nödvändigt och utgöralltid en positiv bas för kreativitet och nya idéer. Även dettamåste garanteras . Eventuell privatisering avvåra tekniska högskolor kommer att försvåra detta.Stödet till industrins FoU bör ur miljösynpunktkoncentreras på följande insatser:Förbättradmiljöutbildning främst för tekniker och ekonomer.Stimulans till ökade kontakter mellan industrinsproduktutvecklare och högskolornas forskare. Ökadsatsning på forskningsinformation. Stöd till kollektivforskning. Stöd till mindre och medelstora företag därmiljöforskning och miljöanpassning är låg.Grunden för detta är att miljökraven formuleras så attde driver fram nya tekniska lösningar och att rimligaövergångstider medges.Det som ovan sagts om miljöforskning bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Statens naturvårdsverkRegeringen säger sig vilja satsa på ett uthålligt samhälleoch bevarad biologisk mångfald. Dessa regeringsord sätterinte många spår i den ekonomiska verkligheten näranslagen till miljöforskning i praktikenminskar. Kontot för forskning -- B 4 -- har bl.a. belastatsmed kostnaden för deltagandet i EG:s miljöforskning på11,5 miljoner.Anslaget bör räknas upp utifrån behov, inflation,mål för stöd tillmiljöforskning och utifrån kostnaden för deltagandet i EG:sforskningsprogram.Anslaget B 4 bör öka med /94 till 199 372 000 kronor.Stockholms internationella miljöinstitut (SEI)SEI har som propositionen påpekar fått ettinternationellt erkännande. Institutet är engagerat i u-landsproblematik. Det har engagerat sig imiljöproblem i Östeuropa.Det är då mycket anmärkningsvärt att regeringen vill draner på stödet till SEI när behoven ökar. kan hitta andra finansiärer men det ska intebetyda att statens stöd ska minska. Särskilt med tanke påekonomiska och ekologiska villkor som gäller i ochÖsteuropa torde en utvidgad verksamhet vara av stortintresse. Ds 1992:71 understryker internationellaansvar för kunskapsuppbyggnad på miljöområdet. Svenskaforskares möjligheter att bedriva miljöforskning för och iöst- och behöver kraftigt förbättras.Anslaget till SEI bör öka till ellersåledes utöver regeringens förslag.Ekonomisk forskningDet är väsentligt att den ekonomiska forskningen iSverige utvecklas mot ökad pluralism. Detta kanunderlättas genom att forskningspengarna ges mer direkttill universiteten för att prioriteringarna skall göras där. Detskulle också vara bra om man i maximal utsträckning kundebryta upp de isolerade miljöer där de ekonomiska forskarnanästan enbart träffar varandra och topparna inomnäringsliv, politik och statsförvaltning. Det är önskvärt attpraktiskt taget all ekonomisk forskning knyts nära till denreguljära undervisningen vid universitet och högskolor.Vänsterpartiet är mot denna bakgrund tveksam till detav regeringen utsedda . Den ekonomiskaexpertis regeringen anser sig behöva bör knytas direkt tillregeringskansliet. Det skall då också göras tydligt om dethandlar om politiskt tillsatta tjänster eller tjänster inomramen för den normala tjänstemannakarriären. Mot dennabakgrund föreslår vi att det avvecklas ochatt regeringen får återkomma med förslag om eventuellekonomisk expertis knuten till regeringskansliet.Vänsterpartiet anser också att det skulle vara nyttigt förden ekonomiska forskningen vid ,och andra instanser regeringen använder sig av i sittekonomiska utredningsarbete om denna närmare knyts tillolika universitet och högskolor och dessasundervisningsverksamhet. Det skulle exempelvis vara enfördel om de olika ekonometriska modellerna ochbranschstudierna som används i långtidsutredningarnautvecklas under konkurrens vid olika universitet. Att mandå troligen skulle få ett antal starkt från varandra avvikandeframtidsbedömningar skulle enbart vara en fördel eftersomdet starka inslaget av både politiska värderingar och osäkraantaganden då skulle bli tydligare.Kriminologisk forskningI årets forskningsproposition har en satsning skett påkriminologisk forskning på universitetsnivå. Vänsterpartietanser att detta är riktigt. Vi vill dock komplettera detta medpengar till en samverkan mellan kriminologisk forskningoch . Det behövs utveckling avalternativen till fängelse. Det borde inrättas flerpedagogiska behandlingshem och för att göra detta behövsforskning och utvärdering. Detsamma gäller förkontraktsvården.Det behövs också forskningspengar för att utvecklafrivården så att alternativa behandlingsformer kan sättas in.Inte minst behövs det forskning om vad den nya påföljdensamhällstjänst kan utgöra för alternativ till fängelse.Det är den psykologiska delen i denkriminalvetenskapliga forskningen som främst behöverförstärkas så att man får större kunskap om den process påindividplanet som leder till att vissa begår brott. En satsningmåste därför göras på psykologisk forskning genom attinrätta en professur i kriminalpsykologi.Forskning måste också finnas tillgänglig för att utvärderaoch förstå hur offer och vittnen upplever och minnsvåldssituationer. Det är väsentligt att information sompresenteras i domstolarna bygger på vetenskaplig grund ochetiska principer för att motverka godtycke i domstolarnasarbete. Det är vidare viktigt att förankra forskningen ijuristkretsar. En professur i rättspsykologi bidrar till attsanera vittnespsykologisk verksamhet och tillföradomstolarna underbyggd sakkunskap.Det finns också ett stort samhällsintresse avkriminologisk forskning kring det som ligger utanförklassisk kriminalitet som våldsbrott och stölder. Vilka ärmekanismerna bakom ekonomisk brottslighet ochdatabrott? Här borde en omfattande forskningsverksamhetpå sikt kunna leda till åtgärder som inbringar betydandebelopp till statskassan och sanerar ekonomin ochleder till en sund affärsmässig konkurrens.För Brottsförebyggande rådets del har ien besparingsmotion till årets budgetproposition föreslagitatt avveckla den del som kan övertas av den kriminologiskaforskningen vid universiteten. På detta sätt vill vi skapa enmer jordnära verksamhet vid rådet och skapa en bro mellanforskningen och människor som arbetar för att förebyggabrott. Det kan vara samarbete med kommuner, föreningareller lokala myndigheter. Vi anser att en uppgift somfortsättningsvis kan läggas på BRÅ är att följa utvecklingenav de alternativa strafformerna. För detta ändamål börrådet få särskilda forskningspengar.Totalt för satsningar på brottsförebyggande arbete ochannan kriminologisk forskning vill för denärmaste tre åren ge 3 miljoner till BRÅ:s arbete medalternativ till fängelsestraff, och till ettforskningssamarbete mellan kriminalvården ochuniversiteten. För /94 innebär det ett ökatanslag på 2 miljoner.Social forskningNär det gäller forskningen för en förbättrad folkhälsa ärdenna beroende av medel bl.a. från . Där skall bl.a.pengar till tvärvetenskaplig forskning tas. har rådet påförts ansvaret får flera störreforskningsområden, arbetsmarknad, forskning om offentligsektor, jämställdhetsforskning etc. Någon uppräkning avforskningspengar har däremot inte gjorts i den takt som detnya ansvarsområdet utvidgats.Det är många som är beroende av en fungerandetvärvetenskaplig forskning och det finns problem som intekan lösas på annat sätt än genom en nära samverkan mellanolika specialiteter. Folkhälsan i stort, alkoholpolitiken ärsådana gebit, för att nämna några exempel. Risken äruppenbar att denna forskning kan falla mellan medicinskoch samhällsvetenskaplig forskning om inte en markeringav dess betydelse görs.Införlivandet av de nämnda projekten kommer attdrabba den redan pågående verksamheten. Vänsterpartietvill därför tillföra den samhällsvetenskapliga forskningenytterligare medel så att framförallt den tvärvetenskapligaforskningen inte blir lidande. Vi föreslår därför attytterligare tillförs den humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningen . Det innebär under budgetåret1993/94.VälfärdsforskningVälfärdsforskning är av synnerligen strategisk betydelse.Vill vi göra förändringar i fördelningen eller nerskärningarså måste det skapas underlag för bedömningar.Levnadsnivåundersökningar är en bas för sådana underlag.Den senaste levnadsnivåundersökningen som SCB gjort ärfrån 1985. Den baseras på en stor intervjuundersökning (8000 personer) och har varit mycket värdefull för attåskådliggöra hur den svenska välfärden ser ut.Vänsterpartiet vill att regeringen återkommer medförslag om att SCB gör en ny översikt av levnadsnivån iSverige och att en sådan även innefattar en utblick övervälfärden i världen, möjligen med särskild inriktning påsituationen i Europa.Av strategisk betydelse är även det arbete som utförsmed de forskningsmedel som ges av . var bland tillskyndarna föratt rådet skulle bildas och de har motsvarat våraförväntningar. Det är betydelsefulla kunskaper som rådetkan tillföra samhället när det gäller folkhälsovetenskap,socialpolitik, socialt arbete och kunskapen om vårttrygghetssystem.Det är också viktigt att forskningen blir intensivare närdet gäller människor med missbruksproblem och när detgäller vilka behandlingsinsatser som skall utvecklas för barnoch ungdomar i svåra sociala situationer.De hemlösas situation är inte genomlyst sedan slutet av70-talet och vi vet inte om gruppen ökar eller om situationenär oförändrad. Larmrapporter kommer ibland men härrördå från begränsade projekt. Någon landsomfattandeundersökning har inte gjorts. En utredning har tillsattsoch det är av stor vikt att denna kommer med förslag såsnabbt som möjligt på detta område.Vi har fått en särskild myndighet som skall skötavården av unga, dvs. ungdomar som har så svåra sociala ochpsykiska problem att de blir föremål för samhällets vård.Det är viktigt att forskningen ges resurser att få frambehandlingsmetoder för att ge denna grupp ungdomar enplats i samhället. Här behövs tvärbehandlande insatser somtar hänsyn till både sociala, psykologiska, medicinska ochideologiska aspekter. Detta är också en av orsakerna till attvi vill satsa på den socialvetenskapliga forskningen.Rådet har begärt att få fortsätta att utveckla sinforskning kring välfärden och de sociala förhållandena ochdärför begärt ytterligare medel () fördetta arbete. Vi vill därför ge rådet 23,3 miljoner mer änregeringen i anslag för det kommande budgetåret.Medicinsk forskningDen svenska sjukvården utsätts nu för storapåfrestningar. En övergång till en större andel av privatvårdhåller på att genomföras utan någon större satsning på att tareda på vad förändringarna innebär. Inte hellre forskas detkring hur förändringarna kan påverka vårdens kvalitet.Vänsterpartiet har under en följd av år krävt ett störremått av kvalitetskontroll och kvalitetssäkring samteventuella försök med att skapa former för VDN-märkningav vården.Vi anser att forskning för en bättre kontroll avvårdkvalitet i huvudsak bör ligga inom den medicinskadisciplinen men vi vill inte att pengar skall tas från den mernaturvetenskapliga delen. Vi föreslår därför att 3 miljoneravsätts för att initiera sådan forskning inommedicinen.Ett exempel på medicinsk forskning som ärstyvmoderligt behandlad är forskningen om plötsligspädbarnsdöd. Där finns ett omfattande nordisktsamarbete. andel på detta område är dock mycketringa, jämfört med andra nordiska länder. För att ökaforskningen i denna angelägna fråga vill Vänsterpartietanslå ytterligare 5 miljoner.Vänsterpartiet vill alltså för /94 anvisa 6miljoner utöver vad regeringen föreslagit.Övriga forskningsområdenDet finns flera områden som faller emellan i dennuvarande fakultetsorganisationen. Ett sådant område äromvårdnadsforskningen eftersom den ligger i fältet mellanmedicinsk och samhällsvetenskaplig fakultet.Vänsterpartiet föreslår därför en översyn av den nuvarandefakultetsorganisationen.Regeringen föreslår i propositionen en neddragning avForskningsrådsnämndens anslag för information.Vänsterpartiet kan inte acceptera denna neddragningeftersom dessa pengar istället ska spridas ut på de enskildahögskolorna och då riskerar att användas tillmarknadsföringsåtgärder. Denna kantring kan vi inteacceptera. Vi föreslår därför att anslår 10miljoner utöver vad regeringen föreslår tillForskningsrådsnämnden.DansforskningRiksdagen beslöt 1987 att skallstödja dansvetenskapen. I bakgrunden finns en utredning''Dansvetenskap -- dansvetenskapens ställning ihögskoleorganisationen'', 1982:33.Utredningen föreslår inrättandet av ett centrum fördansforskning vid . Avsikten är attett sådant centrum skall arbeta tvärvetenskapligt ochomfatta forskning inom hela dansområdet. Vänsterpartietmenar nu att det är hög tid att effektuera detta gamlaförslag.IdrottsforskningNär det gäller idrottsforskningen föreslår regeringen enförstärkning med 2,5 miljoner. De diskussioner somföregått emellertidinneburit att idrottsrörelsen, dvs. ,skulle satsa och staten samma summa.Regeringsförslaget innebär därför mera ett kringgående avdetta åtagande än en förstärkning.Vi är också tveksamma till att institutetövertar huvudmannaskapet för Centrum föridrottsforskning. Detta borde snarare placeras påIdrottshögskolan eller i varje fall på ett sätt som geridrottsrörelsen ett viktigt inflytande.Även om (idrottens studieförbund) driververksamhet på en annan nivå än forskningens finns starkaberöringspunkter och det borde därför finnas starka länkarmellan idrottsforskningen och idrottsrörelsensstudieförbund. Därför borde också få en plats styrelse. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningens organisation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarutbildningen,forskarassistenttjänster och rekrytering tillforskarutbildning,3. att till Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål för /94 anvisar 1 661 000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 310 177 000kr,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till jämställdhetscentrumi ,5. att till forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor för /94anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes ,6. att hos regeringen begär förslag till hurfreds- och konfliktforskningen skall organiseras utifrån dennya tidens krav,17. att till Bidrag till () för /94anvisar utöver vad regeringen föreslår ellersåledes ,18. att hos regeringen begär förslag om hurekologiskt anpassad tillväxt skall främjas enligt vad imotionen anförts,29. att hos regeringen begär förslag på programom miljöteknik enligt vad i motionen anförts,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FoU och de små och medelstoraföretagen,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av forskning ochpilotprojekt för att producera fordonsbränsle urskogsråvara,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kanalisering av medel förtillämpad forskning och pilotprojekt,213. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning för ny teknik förframställning av råjärn,214. att hos regeringen begär förslag om utökadoch förändrad forskning kring ekonomisk brottslighet enligtvad i motionen anförts,215. att avslår regeringens förslag tillbemyndigande att försälja aktier för 1 utanriksdagens hörande enligt vad som anförts i motionen,216. att avslår regeringens förslag att avvecklaStatens ,317. att hos regeringen begär en utredning omhur byggnadsforskningen skall förstärkas ochutvecklas,318. att hos regeringen begär förslag tillfinansieringsformer för förbyggnadsforskning,319. att hos regeringen begär förslag omforskning kring gång och cykel,420. att till Europeiskt rymdsamarbete m.m. /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således ,221. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöforskning,522. att till Miljöforskning för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således ,523. att till för /94 anvisar 18 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 30 000 000kr,524. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det ,625.