mot · GG02U230 · 1993-01-26 00:00:00 — Insatser för grundforskningen i forna BakgrundTrots det tidigare rådande samhällssystemet i det fornaSovjet lyckades man inom många discipliner bygga upp enegen vetenskaplig tradition som resulterat i och istora framsteg t.ex. inom rymdteknologin. Den nuvarandeturbulensen och den närmast permanenta ekonomiskakrisen har dock slagit hårt mot vetenskapssamhället.Anslagen har minskats och urholkas ytterligare avinflationen.Villkoren för vetenskapsmännen är mycket svåra. Enprofessorslön utgör hälften av en bussförarlön. Yngreforskarstuderande behöver extrainkomster för att överhuvud taget kunna överleva. En liten minoritet fårunderstöd från utlandet och en typisk summa är 20 dollarper månad. Kommunikationsmöjligheterna är starktbegränsade. Fax, telekommunikationer m.m. saknas ochmöjligheter till utlandsresor förekommer bara iundantagsfall.På initiativ av bl.a. nobelpristagaren ochpresident har EG och G7-gruppen bildat en''räddningsfond'' för att rädda den ryska grundforskningeninom matematik, fysik, kemi och biologi. Ändå har enbetydande ''brain drain'' tagit sin början. Andra nationellainitiativ till stöd tas givetvis också runt om i västvärlden.Hur bidrar ?Olika privata forskningsstiftelser liksomforskningsråden ger vissa smärre bidrag till forskarutbytemed det . Medlen är dock ytterst marginellaställt i relation till behoven. Vissa andra medel har ocksåställts till förfogande. har projekt föratt stödja utbyte och vidare har en del universitetsfakulteteri vissa fall specialdestinerat medel för ändamålet. SvenskaInstitutet fördelar ett antal stipendier för kortare och längreutbyten. Sammantaget är det ändå frågan om mycketbegränsade insatser från svensk sida.Varför svenska insatser?Det ryska vetenskapssamhället har en viktig roll att förain i den västliga gemenskapen. Den gemenskapsom vetenskapsmän i alla delar av haft ochdelvis fortfarande har kan utgöra en motkrafttill destruktiv missriktad nationalism. Ett näraliggande landsom bör därför ha ett betydande intresse av envästligt orienterad vetenskapsvärld som kan ha enmodererande inverkan på utvecklingen.Ett ökat utbyte med forskare från öst kan också befruktasvensk forskning och leda till framgång och vara lönsam föross.Sveriges geografiska läge gör det naturligt att tänka sigen viss ledarroll när det gäller att skapa intressantaforskarmiljöer i som kan gagna bådeSverige och andra östländer runt . Intressantasynergieffekter skulle kunna uppstå. I sammanhanget kannämnas att ett internationellt center för matematik och fysikplaneras i , vilket skulle kunna möjliggöra för 15--20 forskarstuderanden från öst, (och de baltiskastaterna) att under kortare eller något längre perioderbedriva forskning.Insatser på några tiotal miljoner borde egentligen kunnasatsas utöver nuvarande insatser. Det svenska bidraget tillu-landsforskning och forskning i via SARECuppgår till 425 milj. Betydande insatser riktade motde baltiska staterna och andra östländer måste komma attske på en rad olika områden. Svåraprioriteringar måste göras och medlen är knappa. Det ärdärför viktigt att frågor rörande grundforskning m.m. kanbedömas i detta sammanhang. Grundforskningen inommatematik, fysik, kemi och biologi bör prioriteras.Det är i hög grad både viktigt och önskvärt attregeringen ger sin syn och för redovisar etthandlingsprogram rörande detta område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handlingsprogram rörandesvenska insatser för grundforskningen i det fornaSovjetunionen.