ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr298 · 1993-01-26 00:00:00 — Sysselsättning, teknisk utveckling, hela bygders väl ochve beror på företagsamheten. I ett historiskt perspektivspelar de svenska företagens arkiv en viktig roll för att gekunskap om samhällsutvecklingen. harforskare ägnat sig åt t ex fabrikernas arkitektur, kontoretsom arbetsplats, metallindustrins eventuella cancereffekter,rekryteringen av banktjänstemän m m. Utan tillgång tillföretagens arkiv är sådan forskning omöjlig.Föreningslivet har ett fungerande nät avarkivinstitutioner -- folkrörelsearkiv -- som tar hand om ochförvarar de äldre delarna av Föreningssveriges dokument.Stat, landsting och kommun har haft ansvar föroch skött sina egna arkiv. För företagen har läget varitannorlunda.Endast på några orter finns lokala eller regionalaorganisationer som tagit som sin uppgift att ta hand om ochsköta företagsarkiv. Så länge företagen är i gång sköter denaturligtvis sina egna dokument som en del avadministrationen. Några av de större koncernerna harsedan länge väl fungerande arkiv öppna för den intresseradeallmänheten.Fara blir det dock när företaget börjar gå dåligt, läggsner eller läggs ihop med andra företag. Arkiven löper dåofta risk att hamna i prutningskolumnen. ''Gamla papperkan väl inte betyda någonting '' är ett uttryck som tyvärrförekommer bland företagsledning på sina håll.Svenska företag genomgår nu en stor strukturellförändring som allvarligt hotar betydande samlingar avdokument. Om dessa viktiga arkiv inte får en tryggförvaring kommer våra efterlevande att få mindre chans attstudera vår tid. måste räddas.I flera offentliga utredningar har fastslagits att arkiventillhör vårt nationella kulturarv. De bör vårdas och tas omhand på ett ändamålsenligt sätt. I utredningarna eller istatsbudgetar har aldrig uttalats något undantag för detenskilda materialet.Landets näringslivsarkiv är organiserade iNäringslivsarkivens Förening som verkar för samordningoch utveckling av näringslivsarkiven i sin helhet. verksamhet hör bl a att initiera nya arkivdepåerför företagsarkiv i olika delar av landet. För att säkraföretagens arkivmaterial behöver näringslivsarkivensstruktur utvecklas. Föreningen har nära samarbete medlandsarkiven och . Skall de viktigaföretagsarkiven kunna räddas för framtida forskning måstesåväl landsarkiven som ges ökade resurser så attdet blir möjligt att på ett bra sätt ge service också tillNäringslivsarkivens Förening. Detta bör ges regeringen tillkänna.Vi har i många tidigare motioner till visat påhur viktigt och nödvändigt det är att landsarkiven gesekonomiska resurser som ger möjlighet att arbeta med allatyper av arkiv. Särskilt påtagligt blev ett ökat resursbehovnär flera ''nya'' områden lades på landsarkivens ansvar, t expolisens arkiv. resursbehov kvarstår i allrahögsta grad. Regeringen bör positivt prövaförutsättningarna för näringslivsarkivens och landsarkivensframtida behov. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om näringslivsarkiven,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om landsarkiven.
mot · GG02Kr299 · 1993-01-26 00:00:00 — I utredningen ''Statens arkivdepåer -- Enutvecklingsplan '' (SOU 1991:31) föreslås att ettlandsarkiv bör inrättas för sydöstra . iVadstena skulle härigenom avlastas.Länsstyrelsen och Lantmäteriet i visar ien förstudie att behovet av en Kart- ochPapperskonserveringsanläggning är mycket omfattandemedan resurserna är mycket små i förhållande till behovet isödra om ''Statens arkivdepåer'' konstaterar i sinanalys att fem allmänna krav bör ställas på ett välfungerande landsarkiv. Samma krav torde kunna ställasäven på en kart- och papperskonserveringsanläggning:anläggningarna bör ligga i centrum av sittupptagningsområde.tillgänglighet för forskning,forskarutbildning och övrig forskningsverksamhet. Beaktasbör härvidlag , ,läns genealogiska förening, länshumanistiska forskningsråd, Stiftshistoriska sällskapet,m.fl.samverkansmöjligheter med andra arkivbildandeinstitutioner. I finns ,Landsbiblioteket, , SmålandsMuseum, ett kommande näringslivsarkiv, m.fl.godakommunikationer med riket och i upptagningsområdetlämpliga lokaler.Samtliga krav tillgodoses i Växjö.Växjö har ett strategiskt läge. Staden är sedan längemötesplats och centrum för många funktioner. Rollen somregioncentrum är stark. Kommunikationer och vägnät hargod kvalitet och från kan man med lätthet nå ettomland med en halv miljon invånare.Högskoleområdet i framstår mer och mer somlämplig lokaliseringsort för ett landsarkiv. På strategiskplats finns här möjligheter att i anslutning till ett planerathögskolebibliotek bygga också ett landsarkiv.Uppenbara fördelar finns med en sådan lokalisering.Dels kan redan från början en god samordning ske avlokaler såsom arkivutrymmen, läs- och forskningsplatser.Dels kommer det att innebära uppenbara fördelar för denenskilde forskaren liksom för forskningen totalt sett attdessa funktioner finns på samma plats. finns härmöjligheter att bygga upp ett centrum för humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning.En integrering av en kart- ochpapperskonserveringscentral skulle utöver ovanstående geytterligare samordningsvinster. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett landsarkiv tillVäxjö,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av en kart- ochpapperskonserveringsanläggning till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av landsarkiv, kart-och papperskonserveringsanläggning och högskolebiblioteki .
mot · GG02Kr300 · 1993-01-26 00:00:00 — är inrymt i Museum ochmuseet i förfogar över en av de störstamuseiglassamlingarna i världen. En välkänd tysk museimaninom glasets område har uttryckt saken som så ''att det intebara är en av de största samlingarna i världen utan denstörsta från en region/nation, i detta avseendet är samlingenunik''.Regionen som det mesta av glaset kommer ifrån ärsydöstra , närmare bestämt området inomtriangeln ----, det som i dagligt talkallas ''det småländska glasriket''.Insamlandet av konstglas påbörjades . Glasbruken har här varit välvilliga med gåvor ochdonationer, nytt och gammalt konstglas, verktyg, formaroch försäljningskataloger, och detta är ju förutsättningenför att ett nationellt glasmuseum kan tillskapas.Växjö Glasmuseum betraktas ofta som riksinstitutionoch centralmuseum för det svenska glaset och dess historia.Det är angeläget att nya lokaler tillskapas så att de storaglassamlingar som finns magasinerade kan exponerasoch visas upp, samt att det svenska glasets historia fårmöjlighet att visas från historien in i levande nutiden. Ettriksmuseum kan genom tillfälliga utställningar visa nutidasåväl svenskt som utländskt glas.För nationen är det viktigt att ge människorna ''tråden''i den svenska glashanteringens historia; att på SmålandsMuseum uppleva glaset och in i nutiden, gesig ut i det småländska glasriket och uppleva glaset på ortoch ställe, besöka de små bruksorterna, se hantverket närden glödande glasmassan formas och att se bruksmuseernasom kompletterar det stora glasmuseet, att på en ochsamma gång få uppleva glasets historia och nutidautveckling.För glasets historia och dess framtid är det viktigt attstaten går in i en aktiv samverkan med Museumoch påtar sig ett ansvar för att kunna tillskapa ett nationelltglasmuseum.Svenskt konstglas har ett gott internationellt rykte. Detär därför angeläget att en svenskaglaset och dess historia tillskapas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens medverkan vidtillskapandet av ett nationellt glasmuseum i isamverkan med .
mot · GG02Kr301 · 1993-01-26 00:00:00 — Gamla Teatern i är en teaterlada från 1830.Teatern är den enda bevarade teaterlokalen av sittslag. Det är en mycket primitiv teater, inrättad i ett magasinoch använd som teater . Det varunder då teater på svenska på allvar etableradesig som resande teatersällskap i landsorten.Ladan har bevarats till vår tid tack vare att den hela tidenfungerat som magasin. Som teater återinvigdes ladan 1989efter en försiktig renovering. kommun stod förden yttre upprustningen och Idé-Teaterns medlemmaransvarade för den inre renoveringen med bl.a.återskapandet av teaterlokalen.Sedan 1989 bedriver Idé-Teatern verksamhet på GamlaTeatern . Flera kvällar i veckanspelas här teater och musikföreställningar medprofessionella artister såväl som lokala amatörer.Idé-Teaterensemblen har arbetat fram några för husetoch miljön tidstypiska föreställningar. Verksamheten harblivit mycket populär och det finns ett stort stöd i Eskilstunaför Gamla Teatern.Ett alltmer ökande intresse har också visats från andradelar av landet av teatergrupper, publik, skådespelare,teaterhistoriker, forskare och politiker.Förra året besökte bl.a. kulturminister och medlemmar ur Idé-Teaterensemblenuttryckte därvid stort intresse för Gamla Teaternsverksamhet.Verksamheten har visat på möjligheterna medGamla Teatern. Den unika miljön är inspirerande både förpubliken och scenkonstnärerna. Den stora teaterhistoriskakunskapen och framför allt ett uniktdokumentationsmaterial som finns inom Idé-Teaternmotiverar en vidareutveckling av verksamheten.Det finns planer och tankar på att göra Gamla Teaterntill ett nationellt centrum för studier av landsortensteaterhistoria. Denna verksamhet skulle bl.a. med hjälpfrån statens sida kunna indelas i tre samverkande delar.1. Museum och dokumentationscentrum.3. Kursverksamhet i syfte att söka rötterna i den svenskateaterhistorien och vidga kunskaperna om äldre tidersteater både skådespelarmässigt och litterärt.Till verksamheten skall också fogas temautställningaroch föreläsningar med möjligheter till specialarrangemangför allmänheten, amatörteatergrupper och inte minstskolungdom som en viktig del i historie- ochsamhällsorienterande undervisning.I jämförelse med kontinenten har en mycketkort teaterhistoria. Teater på svenska är bara drygt 200 årgammal i vårt land. Det är viktigt för svenska teaterarbetareoch övriga intresserade att söka den svenska teaterns rötteroch lära sig mer om vårt teaterarv samt att utvecklateaterverksamheten, inte minstlandsortsteaterverksamheten.En sådan här kortfattad redovisning av olika aktiviteter,breddning av verksamheter, skulle också möjliggöra flerafinansieringsvägar, där ökat statligt stöd är en viktig del.Dessa olika sammankopplade finansieringsformer äravgörande om verksamheten över huvud taget skall kunnaöverleva. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade möjligheter förutvecklandet av Gamla Teatern i till ettnationellt landsortsteatercentrum.
mot · GG02Kr303 · 1993-01-26 00:00:00 — kan hos presstödsnämndenansöka om anslag för teknisk utveckling. Stödet medger fördagstidningar med små ekonomiska resurser att anpassaverksamheten till modern produktionsteknik, höjaeffektiviteten, göra kostnadsbesparingar och därmed stärkakonkurrenskraften.Motsvarande möjlighet borde finnas för landetskulturtidskrifter. Framför allt de tidskrifter som erhållertidskriftsstöd av borde ges möjlighet attansöka om ett utvecklingsstöd hos rådet.Rådet kan medge sådant stöd till grupper ellersammanslutningar av kulturtidskrifter. I t.ex.kan tidskrifter ansöka om medlemskap iTidskriftverkstaden på . Men eftersom det rörsig om 50 eller fler tidskrifter som ska samsas omproduktionstider och inskränkt utrymme, är möjligheten attutföra nödvändiga layout- och brytningsarbeten i sambandmed de återkommande utgivningstillfällena ganska liten.Dessutom finns det ingen möjlighet att utföra det löpandebasarbetet med direktinskrivning etc.Det vore därför önskvärt om ett utvecklingsstöd förkulturtidskrifter instiftades. Ett utvecklingsstöd som gör dettekniskt möjligt att framställa en tidskrift enklare ochbilligare kan minska behovet av bidrag på sikt.Tag till vara tidskrifterna. De ges ut med stort mått avideellt arbete. De bidrar till att hålla kulturlivet vid liv, dekan generera positiva samhällseffekter, friställa kreativaresurser och bidra till ett mänskligare samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsstöd tillkulturtidskrifter.
mot · GG02Kr304 · 1993-01-26 00:00:00 — har genomfört enomstrukturering av sina programtablåer. I anslutning härtillhar en rad välkända program försvunnit och andra harflyttats till nya tider. Många förargar sig över nyordningen,andra tar förändringarna med större ro.En förändring har genomförts utan att det väckt någonsärskild uppmärksamhet. Det gäller väderrapporteringen iprogram 1. Här har funnits ett antal fasta tiderdå sjöfarande -- såväl yrkessjöfart som fritidsskeppare --kunnat få utförliga strukturerade rapporter som underlagför sina bedömningar.För några år sedan genomfördes den försämringen attsjörapporten gavs en ny form. Framställningen blevmer personligt färgad vid just denna utsändning samtidigtsom rapporteringen från väderstationerna längs kusten togsbort till förmån för några exempel på aktuella vindstyrkor.Nu flyttas den rapport som givittraditionell land- och sjörapport påvardagar och till klockan 18.55 på lördagar och söndagar.Yrkessjöfarten har numera möjligheter att direkt viaradio få rapporter när de önskar. Fritidsskepparen äremellertid som regel beroende av radions rapportering.Den aktuella sändningstiden innehöll dessutom ofta denrapport som avlyssnades före valet av natthamn. i detperspektivet är väderrapporteringen i radio en rensäkerhetsfråga. En senarelagd rapport blir av mindrevärde -- åtminstone för fritidsseglare. Dessutom ärsändningstiden -- och därmed också rapporteringen -- någotförkortad, vilket ytterligare försämrar informationen.Vidare är det angeläget med fasta sändningstider alla dagari veckan. En missad rapport kan få ödesdigra konsekvenser.Enligt min mening är ett av motiven för att ha ett s.k.public service-företag att innehåll och sändningstider skallkunna anpassas till att få fram olika budskap utan att sneglapå lyssnarsiffror eller att göra underhållning av seriösinformation. Avtalet med bör, enligt minmening, därför utformas så att radiobolagets ansvar klartframgår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avtalet med .
mot · GG02Kr305 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny Demokrati lade fast sin politik inometermediaområdet i motion l992/93:Kr299. Däri sägs attdelar av skall säljas ut och ettnytt ägar- och finansieringssystem införas.Medelstilldelning för RadioUnder den innevarande avtalstiden som sträcker sig t o m torde möjligheterna att göragenomgripande ändringar vara tämligen obefintliga.Medelstilldelningen bör man dock kunna ändra . Det är inte försvarbart att i dagens ekonomiskakris ge ett reformtillskott på 600milj kr för åren 1993--96. Av dessa är nya medel,medan är rationaliseringsvinster som skallanvändas för reformer. Reformtillskottet blir således 150milj per år.Ny Demokrati anser att skall upphäva beslutetom reformmedel till Radio-koncernen.Rationaliseringskraven på bör dock kvarstå förvardera , men tas in till statskassan istället för att användas som reformtillskott.Höjning av TV-avgiftenRundradiokontot har ett underskott som för 1993beräknas till . Detta föreslås täckas genomhöjning av TV-avgiften från 1 januari 1994.Ny Demokrati accepterar inte en höjning utan anser attrationaliseringar ska nedbringa koncernens kostnader.Krav på strukturrationalisering inom RadioI budgetpropositionen konstateras att denrationaliseringsvinst som man åstadkommit intehänför sig till strukturrationalisering. Den återstår såledesatt göra.Det lär finnas en utredning som visar att det går attrationalisera bort en tredjedel av koncernen. Kanske liggerden begravd på . Utredningen utgickfrån att rationaliseringen började på chefsnivå.Ny Demokrati anser att regeringen har för lågarationaliserings- och resultatkrav på . De nyastyrelserna med många politiskt tillsatta ledamöter för detre programbolagen har inte den kompetens som erfordrasför att ta itu med omdaningen av koncernen. Ny Demokratianser att de utnämningar som har politiska förtecken skallupphävas och ledamöter med annan kompetens tillsättas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till den avgiftsfinansierade verksamhetensom bedrivs av , beslutar att upphöra medtilldelning av reformmedel för återstoden avavtalsperioden,2. att -- om yrkande 1 inte bifalls -- till denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av , och beslutar återta beslut om i anslag för reformer under /94,3. att beslutar att till statskassan föra de medelsom frigörs vid rationaliseringar inom , och ABunder återstoden av avtalsperioden,4. att -- om yrkande 3 inte bifalls -- beslutar atttill statskassan föra de som kommer att frigöras vid rationaliseringarinom , ochSveriges under /94,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utnämningar tillstyrelseledamöter med politiska förtecken i styrelsen förSveriges , resp. skall upphävas och ledamöter mederforderlig kompetens utnämnas,6. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att föreslå en genomgripandestrukturförändring i .
mot · GG02Kr306 · 1993-01-26 00:00:00 — Radio och television för utvecklingsstörda Utvecklingsstörda personer är i högre grad än andramänniskor beroende av TV och radio sominformationskanaler. Detta beror på att i självahandikappet utvecklingsstörning ligger, att de allra flestahar stora svårigheter att lära sig läsa och skriva. En delutvecklingsstörda personer lär sig aldrig att läsa eller skriva.Det är också så att den som är utvecklingsstörd har svårt attförstå abstrakta begrepp.Trots detta handikapp är vuxna utvecklingsstörda ocksåvuxna människor som lever i samhället. Människor som harförväntningar och förhoppningar på sitt liv, människor somdet ställs krav på. Därför behöver vuxna utvecklingsstördaradio och TV i allra högsta grad. Genom ljud och bild kande få information och underhållning på ett lättillgängligt ochfungerande sätt.Trots det samarbete och det avtal som har funnitsbeträffande handikappfrågor mellan ochfristående nya TV-kanaler, kan den nya situationen leda tillatt ingen känner ansvar för frågan. Eftersom statenfortfarande är huvudman för fd samttillståndsgivare och köpare av utbudet från andra kanaler,finns möjligheter till påverkan.Med en handikappolitik, som det i råder storenighet om vad gäller integrering i samhället samt synen påallas lika värde, måste programutbudet förbättras. Ettminimikrav är att utvecklingsstörda ska ha tillgång till ettregelbundet och behovsanpassat dagligt nyhetsprogram isåväl radio som TV. Dessutom måste det i övrig verksamhetfinnas ett regelbundet utbud av lämpliga program. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar för TV- ochradioproduktion för utvecklingsstörda.
mot · GG02Kr307 · 1993-01-26 00:00:00 — Flyttning av till , m.m. motionerade vi om att bordeflyttas till . Tyvärr blev så inte fallet.Koncentrationen till av TV-media är total, trotsatt det ute i landet finns mycket kunnande av TV-produktion. Genom att koncentrationen är så starkt knutentill finns en risk för att inte övriga landets kultur-och samhällsliv speglas på ett adekvat sätt i TV-media.En ökad produktion ute i distrikten samt en flyttning avTV 2 till skulle medföra en minskadStockholmsdominans av TV-mediet. Det skulle ocksåsäkerligen betyda att många frågor blev bättre belysta närde inte ''tänks'' på samma ort. Urvalet och presentationenoch kommentarerna skulle också bli litet annorlunda närproduktionsorten inte är densamma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyttning av till Göteborgsamt om behovet av en ökad TV-produktion ute idistrikten.
mot · GG02Kr308 · 1993-01-26 00:00:00 — Två nya har öppnat dörren till ett seriöstnordiskt TV-samarbete, som delvis kan förverkliga detankar som låg bakom det kapsejsade och samnordiska ''Nordsat''. börjar det bli tekniskt ochekonomiskt möjligt att skapa en samnordisk TV-kanal, somskulle kunna ses i i väst till i öst.De nordiska statsministrarna deklarerade att detnordiska kultursamarbetet skall förstärkas betydligt,framför allt vad gäller språkförståelse, verksamhet för barnoch ungdom och -- medier. I samma anda gjorde denordiska samarbetsministrarna ett mycket intressantuttalande vid sitt möte i den 9 december.Ministrarna uppmanade sina kollegor, kultur- ochkommunikationsministrarna, att värdera och snabbutredade nya möjligheter till ett nordiskt TV-samarbete som nuuppstått.I kan man se det svenskaste av alla TV-programi världen, finska sammansatt av de svenskproduceradeprogrammen i kanal och . En nordisk kanal, byggd påsamma idé med originalprogram från alla nordiska länder,borde vara möjlig att åstadkomma. En nordisk kanalskulle t.ex. kunna få plats i den satellit, 603, somnu skall brukas för TV-överföringen mellan ochGrönland. I 603 används en transponder, som haren antenn som täcker hela den synliga delen av jordytan settfrån satelliten. Det betyder att den kan tas emot såväl påUSA:s östkust som i och . Plus helaEuropa, och Nordvästafrika. Och ...På samma sätt som fransmännen sänderett koncentrat av sina bästa TV-program i '''' över helaEuropa skulle alltså de nordiska länderna kunna gå sammanom en kanal, som inte minst , norrmän, danskar,svenskar och islänningar i förskingringen kunde ha storglädje av.En sådan TV-kanal skulle t ex med fördel skötas frånGöteborg. skulle en östnordisk nyhetskanalkunna samordnas i för sändningar i en av desatelliter som når Västnorden, eftersom det går att viamarknätet ta emot finska, danska, norska och förståssvenska program i . I gengäld skulle t ex islänningarna kunna skicka en koncentreradnyhetssändning i retur till Östnorden. får de 10 000 islänningarna i övriga (av landets befolkning) vänta gamlatidningar för att veta vad som sker därhemma. Liksomskandinaver och som bor på också får göra.SammanfattningRegeringen bör omgående tillsammans med övriganordiska regeringar låta snabbutreda frågan om engemensam nordisk TV-kanal och att densamma lämpligenplaceras i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en gemensam nordiskTV-kanal samt dess placering i .
mot · GG02Kr309 · 1993-01-26 00:00:00 — Nyhetsprogram för utvecklingsstörda i radio och TV För att kunna leva ett rikt liv och fungera i det modernasamhället behöver man kunna följa med imassmediautbudet och få del av information och nyhetermen också underhållning och rekreation.Det råder stor enighet om att även utvecklingsstördapersoner skall kunna fungera och finna livskvalitet i dettasamhälle. De flesta utvecklingsstörda har stora svårigheteratt läsa och skriva -- om de alls klarar det. I självahandikappet ingår också svårigheter att förstå abstraktabegrepp. Detta betyder att mycket av det rikhaltigamassmediautbudet inte är tillgängligt för utvecklingsstörda.Ljud och bild är däremot lättare att ta till sig och att förstå.Detta betyder att radio och TV har en stor betydelse i deutvecklingsstördas liv. Det ger dessa media ett specielltansvar. Inte minst borde ett regelbundet utbud avnyhetsprogram speciellt anpassat för utvecklingsstörda varaen självklarhet.Dessa viktiga uppgifter för radion och televisionen fårinte gå förlorade i en ny organisation där varje kanal lämparöver ansvaret på andra. Staten som tillståndsgivare ochhuvudman måste bevaka att denna uppgift tas på allvar.Regeringen bör få i uppdrag att på lämpligt sätt initieranyhetsprogram för utvecklingsstörda i radio och TV. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nyhetsprogram förutvecklingsstörda.