ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Bo44 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:174 Administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljer m.m. Regeringen föreslår stora förändringar vad gällerbostadsbidragens administration. har iprincip inget att erinra mot en överflyttning av denna frånkommunerna till försäkringskassorna. Vi vill däremot göraen del tillägg och förbättringar när det gäller administrationoch att personkretsen för bidragen utökas så att systemetblir mer rättvist. Central uppföljning och sakgranskning skall göras avBoverket som har den samlade kompetensen på dettaområde.2. Trots otaliga diskussioner och försäkringar om attbostadsbidragen skall bli neutrala vad gäller hushållenssammansättning, så har detta ännu inte skett. Hushåll därde vuxna är av samma kön är fortfarande diskriminerade. Ipropositionen hänvisas, som vid tidigare tillfällen, tillPartnerskapsutredningen. kan dock intefinna någon anledning att vänta på dess förslag i dennafråga. Förändringen bör självklart komma i samband medatt bostadsbidragen behandlas.3. Den översta gränsen för bostadsbidrag höjs. Högstahyresnivå blir /mån. för familjer med 3 barn ellerfler. Det är dock långt ifrån de nivåer som hyran inyproduktion kan ligga på. Gränsen för lägsta nivå blir1 /mån. Bostadsbidragen har en viktig funktion för attgarantera familjer med låga inkomster en bra bostad. EnligtVänsterpartiet bör den lägre gränsen därför behållas ochtaket höjas ytterligare.4. har under en rad år krävt att bådaföräldrarna skall ha rätt att räkna in barnen när de ansökerom bostadsbidrag vid separation och delad vårdnad. En godbostadsstandard för båda parter underlättar utnyttjandet avden delade vårdnaden, och ökar därmed förutsättningarnaför barnet att få god kontakt med båda sina föräldrar. Vianser att denna möjlighet skall skrivas in lagen ombostadsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge en central rollnär det gäller uppföljning och sakgranskning,2. att beslutar att i 8 § förslaget till lag ombostadsbidrag införa en bestämmelse som jämställerheterosexuella och homosexuella par som sammanbor,3. att höjer nivåerna för bostadsbidragen med500 kr enligt vad i motionen anförts om de ökadehyreskostnaderna,4. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lag om bostadsbidrag att bostadsbidrag kan utgåtill båda föräldrar efter en separation.
mot · GG02Fi91 · 1993-03-08 00:00:00 — med anledning av redog. 1992/93:RB1 Fullmäktiges i förvaltningsberättelse för Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen är riksbankrikets centralbank med ansvar för valuta- och kreditpolitik.Riksbanken har allvarligt brustit i sittansvar för kreditpolitiken genom att tillåta den ohämmadekreditexpansionen . Detta har under 1992fått sin aktualitet genom att resultatet av den tidigareohämmade kreditexpansionen allvarligt försämrat tilltrontill den svenska valutan.Riksbanksfullmäktige borde, med tillgång till den totalaöverblick som en centralbank kan erbjuda, släppt kronanfri och i vart fall inte så sent som den 19november, i stället för att utsätta hela samhället för denförlamande räntechock som startade i september.Riksbanksfullmäktige har därmed förbrukat sittförtroende varför ej bör bevilja ansvarsfrihet för1992. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att inte beviljaRiksbanksfullmäktige ansvarsfrihet .
mot · GG02Jo23 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg har nått långt när det gäller forskning inommiljöområdet. En av de viktigaste förutsättningarna för attförstå och hitta lösningar på dagens och framtidensmiljöproblem kommer att vara den tillgång som finns tilloch tillämpning av kunskap, kompetens ochforskningsresultat.Ett av de institut som har haft som sin huvuduppgift attbedriva forskning om miljöstyrning och strategier för enmiljömässig hållbar utveckling är (). SEIhar under sin verksamhet, som startade , inriktatsig på fem huvudområden: energistudier, klimatfrågor,bioteknik, ekonomi med etik och miljövärden samtsärskilda studier.En utvärdering har gjorts av SEI:s verksamhet under1992, där man uttrycker stor uppskattning över vadinstitutet har uträttat. Utvärderarna anser att institutet harmycket goda förutsättningar att fortsätta att varatongivande , när det gällermiljö, teknik och utveckling. Institutet var nära knutet tillförberedelserna inför om miljö ochutveckling i i juni 1992.Jag vill med denna motion understryka vadutvärderingen kommit fram till och framhålla vikten av attSEI får de möjligheter som behövs för att kunna fullföljasina uppgifter och därmed fortsätta att vara tongivandebåde nationellt och internationellt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående SEI:s verksamhet.
mot · GG02Jo30 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen NorrlandsjordbruketI livsmedelspolitiska beslut stipulerades enlönsamhetsgaranti för jordbruket i norra . Iuppföljningen av riksdagsbeslutet fastställdes att dengenomsnittliga lönsamheten för ochförsta skall utgöra bas förlönsamhetsgarantin. Lönsamhetsberäkningarna skallvidare göras genom modifiering av den kalkylmodell förberäkning av merkostnader som användes årsbeslut.Propositionen innebär ett avsteg från tidigare beslutgenom att den föreslagna nivån inte bygger på ettkalkylmässigt underlag. I finnssådant underlag redovisat, men man har valt en lägre nivåav statsfinansiella skäl. Det är ett avsteg från den viktigaprincipen att nivån på merkostnadsersättningen tilljordbruket i norra skall bygga på objektivakalkylmässiga grunder.Av de alternativa beräkningar som Jordbruksverketredovisat bör den beräkning, som ligger närmast bibehållenlönsamhet på 1989/nivå, ligga till grund förmedelstilldelningen för /1994.Jordbruksverket har dock inte i sin kalkyl tagit hänsyn tillreduktionen av det generella djurstödet /1992 till1992/1993, vilket minskar jordbrukets intäkter i norraSverige med cirka 80 miljoner kronor.Det bör noteras att avkastningen per ko höjts till 7 000kilo samt att arbetsvolymen antagits minska med 2 %per år. Norrlandsjordbruket ställs alltså inte vid sidan omden allmänna effektivisering och rationalisering som pågårinom näringen som helhet.Att hålla fast vid en nivå som bygger på ett kalkylmässigtunderlag är särskilt viktigt under pågående förhandlingarom ett medlemskap i . Möjligheterna att nå enförhandlingsuppgörelse om bibehållna principer för stödettill Norrlandsjordbruket förutsätter att ambitionsnivån idetta känsliga skede av förhandlingarna inte sänks. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande principen attmerkostnadsersättningen till jordbruket i norra bygga på objektiva kalkylmässiga grunder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande principerna för stödettill Norrlandsjordbruket vid förhandlingarna ommedlemskap i .
mot · GG02Jo33 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen Propositionen behandlar bl.a. frågan ommerkostnadsersättning till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra för /94.Jordbruksministern följer därvid förslagom en nivå på , d.v.s samma belopp somunder innevarande budgetår.I 1990 års livsmedelspolitiska beslut stipulerades enlönsamhetsgaranti för jordbruket i norra förslag är ett avsteg från principen attnivån på merkostnadsersättningen till jordbruket i norraSverige skall bygga på objektiva kalkylmässiga grunder.Att hålla fast vid en nivå som bygger på ett kalkylmässigtunderlag är särskilt viktigt under pågående förhandlingarom ett medlemskap i . Möjligheterna att nå enförhandlingsuppgörelse om bibehållna principer för stödettill Norrlandsjordbruket förutsätter att ambitionsnivån idetta känsliga skede inte sänks.Jordbruksverket visar i en alternativ beräkning attmedelstilldelningen för budgetåret 93/94 bör uppgå till1.044 miljoner kronor för att bibehålla lönsamheten på89/nivå. Detta är 73 miljoner mer än vad regeringennu föreslår.I förslag i årets budgetpropositionunder anslaget B 5 anvisas tilllandskapsvårdande åtgärder. Jag anser att ett användandeav marken till jordbruksproduktion, och då framföralltdjurhållning, är den helt överlägsna formen avlandskapsvård.Jag föreslår därför att förs över frånanslaget landskapsvårdande åtgärder tillmerkostnadsersättning för jordbruket i norra . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om merkostnadsersättning förjordbruket i norra .
mot · GG02Jo34 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen lönsamhet i norra skall, enligt 1990års livsmedelspolitiska beslut, hållas på samma nivå som1989/90. Detta förutsätter att stödet tillNorrlandsjordbruket räknas upp. Regeringen föreslåroförändrad stödnivå till en kostnad av 971 miljoner kronor.Jordbruksverkets beräkningar visar att, om lönsamhetenskall hållas oförändrad, stödet bör öka med omkring 75miljoner kronor. Vidare bör jordbruket kompenseras förden tidigare genomförda minskningen av det generelladjurbidraget. EG-förhandlingarna som gällerregionalpolitiskt stöd till jordbruket gynnas heller inte omstödet i realiteten sänks . Stödnivån bör höjas till 1 120miljoner kronor.Propositionen behandlar också statens medverkan irådgivningen till jordbruket, som till stor del sker genomlänsstyrelsernas lantbruksenheter. Den föreslås i principbegränsas till att omfatta verksamhet som är förknippadmed myndighetsutövning. Produktionsteknisk,företagsekonomisk eller allmän branschmässig rådgivningbör bedrivas i näringens egen regi.Vidare anser vi att gränsdragningen mellanmyndighetsanknuten och icke myndighetsanknutenrådgivning är svår att identifiera.Lantbruksenheternas geografiska spridning, godlokalkännedom och kompetens riskerar att gå förlorad. Idet arbete som förestår är det särskilt viktigt attverksamheten kan ske under offentlig insyn och med enorganisation som står fri från kommersiella intressen.Rådgivningens karaktär riskerar också att förändras inegativ riktning. De utbildnings- och informationsinsatsersom länsstyrelserna kan tillhandahålla är i de flesta fallklart samhällsekonomiskt motiverade. Däremot är dettveksamt om de alltid kan sägas vara lönsamma i denmeningen att det kommer att finnas organisationer ochföretag som kan bedriva verksamheten på kommersiellavillkor. I detta fall finns det likheter med annanutbildningsverksamhet.Den föreslagna förändringen bör alltså inte genomföras.Om detta trots allt skall ske anser vi, i likhet med fleraremissinstanser, att tidpunkten för en förändring ärolämplig. Jordbrukets omställning och anpassningen till EGgör att behovet av en seriös och för näringen billigverksamhet är särskilt stort just . Norrlandsjordbruketsförhållanden är också i detta perspektiv viktiga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra för /94anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rådgivningen till jordbruket.
mot · GG02Jo35 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen Genom stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin inorra är det möjligt att bedriva ett ekonomisktlönsamt jordbruk, trots de jämförelsevis sämreproduktionsbetingelserna i dessa delar av Sverige.Gränsen för stödområdet har diskuterats vid flera olikatillfällen och i skilda sammanhang. Klart är attförutsättningarna för jordbruk i norra ärsådana att skördeområde 1912 (kommunerna ) borde tillhöra stödområdet.Nuvarande regler leder till olika ekonomiskaförutsättningar på ömse sidor om . Eftersommjölkbönderna levererar mjölken till samma mejeri iAvesta framstår skillnaden för dem mycket tydligt. Underden senaste har antalet kor i ovannämndaområde minskat mycket kraftigt.Därtill torde det vara så att förutsättningarna förjordbruk är betydligt bättre om man förflyttar sig ytterligarenågra mil norrut, exempelvis på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skördeområde 1912 i norraVästmanland bör omfattas av stödet till jordbruket i norraSverige.
mot · GG02Jo36 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen I föreliggande proposition tar regeringen några steg i rättriktning vad avser exportfinansieringsfrågorna. Om intedessa steg skulle tas kommer ett stort antal direkta ochindirekta arbetstillfällen inom primärproduktion ochlivsmedelsindustri att gå förlorade. Vi skulle iställetexportera arbetstillfällen till våra konkurrentländer. Motbakgrund av rådande arbetsmarknadsläge och arbetslöshetmåste det betraktas som orimligt.Regeringens förslag är inte EG-anpassade. Strävanmåste vara att nå jämförbara villkor med andra länder vadavser exportmöjligheter. En fortsatt obalans mellan EG:soch exporthantering kommer med liggande förslagatt vara rådande och det till förfång för svenskt lantbruk ochsvensk livsmedelsindustri.En möjlig finansieringsform för mer EG-anpassadeexportvillkor är att avsätta medel från importavgifterna såatt svensk exporthantering ges bättre möjligheter attbearbeta EG-marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att svenskjordbruksproduktion får samma villkor somjordbruksproduktionen inom EG.
mot · GG02Jo38 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen I en motion under allmänna motionstidenuppmärksammade jag de svenska valltorkningsföretagenssituation. Min begäran då var att regeringen skulle följautvecklingen så att dessa företag inte slås ut föreett tänkt EG-medlemskap. I propositionen om vissajordbrukspolitiska frågor föreslås nu ett arealstöd somomräknat till volymstöd är betydligt lägre än EG:smotsvarande stöd.Slopandet av importavgifterna för proteinfodertillsammans med en ny fodermedelslag kan innebära attefterfrågan på grönfoder minskar. Effekten av det kan bliatt svenska företag som skulle vara livskraftiga inom EGkan tvingas avveckla innan EG-medlemskapet förverkligas.En sådan utveckling måste förhindras.Ett sätt att gå till väga på är att anamma EG:s modell förstöd till gröntorkningsindustrin, ett system som baseras påproducerat tonage. Ett sådant system ärkonkurrensneutralt, lätt att kontrollera och blir med allsannolikhet administrativt billigare för staten. Enanpassning till vad som gäller inom EG är nödvändigt underövergångstiden fram till det tänkta EG-medlemskapet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att för grönfoderproduktion haett kilobaserat stödsystem i stället för arealstöd.
mot · GG02Jo40 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen I propositionen behandlas bland annat frågan ommerkostnadsersättning till jordbruket i norra /94. Jordbruksministern följer därvidJordbruksverkets förslag om en nivå på 971 miljonerkronor, dvs. samma belopp som under innevarandebudgetår.I 1990 års livsmedelspolitiska beslut stipulerades enlönsamhetsgaranti för jordbruket i norra . Iuppföljningen av riksdagsbeslutet fastställdes att dengenomsnittliga lönsamheten för ochförsta skall utgöra bas förlönsamhetsgarantin. Lönsamhetsberäkningarna skallvidare göras genom modifiering av den kalkylmodell förberäkning av merkostnader som användes årsbeslut.Propositionen innebär ett väsentligt avsteg från tidigarebeslut genom att den föreslagna nivån inte bygger på ettkalkylmässigt underlag. I finnssådant underlag redovisat men verksledningen har valt attmed en resonerande skrivning föreslå oförändrad nivå,vilket också är regeringens förslag. Detta måste ses som ettallvarligt avsteg från en mycket viktig princip.Att hålla fast vid en nivå som bygger på ett kalkylmässigtunderlag är särskilt viktigt under pågående förhandlingarom ett medlemskap i . Möjligheterna att nå enförhandlingsuppgörelse om bibehållna principer för stödettill Norrlandsjordbruket förutsätter att ambitionsnivån idetta känsliga skede inte sänks.Stora förhoppningar har ställts på självrekryterandeköttdjursproduktion (dikor) även i norra . Dettabland annat som ett viktigt bidrag till ett öppet och levandeodlingslandskap. Det är därför med besvikelse man noteraratt det i propositionen saknas förslag på detta område.Knappast i någon annan produktionsgren är detklimatmässiga handikappet så stort som när det gällersjälvrekryterande köttdjur. När det generella s.k.dikostödet nu har permanentats finns det alla skäl att byggapå detta med en regional merkostnadsersättning. Detta ären viktig och nödvändig signal till alla som under några åransträngt sig för att få en sådan produktion till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grunderna för beräkning avmerkostnadsersättningen till jordbruket i norra ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kartläggning av hur enregional merkostnadsersättning för dikor kan utformas.
mot · GG02Jo41 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:184 Vissa fiskefrågor Regeringen föreslår i nämnda proposition attprisregleringen på fisk avvecklas och att återstående medelför regleringen används bland annat till olika åtgärder somutsättning av fisk.Enligt vårt förmenande borde andra åtgärder få en högreprioritering för att tillförsäkra och främja tillgången av fiskbland annat i våra outbyggda vattendrag.Av de ursprungliga 70-talet laxälvarna kring återstår endast ett 20-tal med en naturligreproduktion. Merparten av dessa är de svenska och finskaälvarna som har sina utlopp i . Människanspåverkan på miljön bland annat genomvattenkraftsutbyggnad har spolierat laxreproduktionen ochdärmed helt utplånat ett flertal naturliga laxstammar.För att ersätta denna förlust harvattenkraftsintressenterna ålagts att svara för laxodling ochutplantering av laxsmolt i de utbyggda älvarna.Erfarenheterna har dock visat att de odlade laxungarna harstora svårigheter att anpassa sig till naturen med högdödlighet som följd. Situationen förvärras ytterligare pågrund av spridningen av vissa fisksjukdomar.Som synes är det av största vikt att gemensammaåtgärder vidtas från såväl svensk som finsk sida för atttillförsäkra och stärka reproduktionen av naturlaxen i deåterstående älvarna runt Bottenviken.Torneälv, som i sin nedersta del utgör gräns mellanSverige och , är med vissa av sina biflöden, somexempelvis Lainioälv, en av i särklass bästareproduktionsälvar. I Torneälv har dock från svensk sidavidtagits åtgärder i syfte att främja reproduktion avnaturlax. Motsvarande åtgärder från finsk sida har icke varitlika kraftfulla.Enligt vårt förmenande bör regeringen skyndsamt upptaförhandlingar med den finska regeringen om åtgärder föratt rädda den naturlekande laxen i de återstående älvarnarunt . Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i syfte att främjareproduktionen av naturlax.
mot · GG02Jo43 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:184 Vissa fiskefrågor Chefen för tillkallade 1992 ensärskild utredare, generaldirektören ,, att utreda fiskerinäringensutvecklingsmöjligheter, bl.a. mot bakgrund av deinternationella överenskommelser som träffats på fisketsområde.Ett delbetänkande framlades och dettautgör underlag för propositionen.Utredaren framhåller att näringen befinner sig i enmycket bekymmersam situation . Beståndetav torsk i är mycket svagt som en följd av bl.a.brist på saltvatteninflöde från , hårt fisketryck och störningar i miljön.Östersjötorsken svarade för av yrkesfiskets samlade inkomster. 1993 lär det bliendast 10 %.Det hårda fisketrycket beroddebl.a. på att stora effektiva trålare, både svenska ochutländska, tilläts bedriva ett ohämmat fiske efter lekandetorsk i den dåvarande s.k. vita zonen öster om har betydande mängder frisktsaltvatten strömmat in från . Detta ger ett vissthopp om god reproduktion , förusatt att ettansvarsfullt fiske bedrivs under kommande år.Det är därför lovvärt att regeringen infört totalstopp förtorskfiske 1/4--31/7 , dvs. under lektiden.Viss ersättning skall utgå till fiskeföretag vid stillaliggandepå grund av detta fiskestopp.Emellertid är denna åtgärd otillräcklig för att skyddauppväxande torsk. Minstamåttet, nu , måste höjas till45 cm. Tillsynen över att undermålstorsk, s.k. ''minktorsk'',inte landas måste skärpas avsevärt och överträdelserbeivras. Den pågående misshushållningen med enbegränsad resurs måste upphöra.Att byta ut det sista tiotalet meter i trålen, som bestårav polyeten, mot nät av nylon, kan vara en mycket lämpligåtgärd för att spara småtorsken. Kostnaden totalt blir någrafå och vinsten hundrafalt större om varjeindivid får växa till fångstbar storlek i stället för att bli''minktorsk''.Särskilt svårt har det kustnära småskaliga fisket eftertorsk drabbats . En övergång till annanfiskeinriktning är inte realistisk. Det saknas för närvarandebåde tillräckligt biologiskt underlag (gös, sik, ål, öring ochlax) och pengar till investering i nya redskap.För att överbrygga bör särskildaytterligare åtgärder vidtas för att stödja fiskeföretagen vidstillaliggande på grund av bristande torsktillgång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär utarbetande averforderliga författningar om skydd för uppväxande torsk iÖstersjön och ytterligare åtgärder för stöd åt yrkesfisket påost- och sydkusten i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GG02Jo44 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:184 Vissa fiskefrågor Det svenska fisket befinner sig i en mycket djup kris ochdärför erfordras kraftfulla åtgärder. Flera moderna svenskafiskefartyg har sålts till fiskare i andraländer. Detta är inte bra därför att även fiskarna i Sverigebehöver moderna båtar i framtiden.Ett bra sätt att hjälpa till med att bli av med gamlaomoderna fartyg är att införa samma skrotningsregler sominom , t.ex. . Ett skrotningsbidrag på80 % av båtens försäkringsvärde skulle möjliggöra förägarna att skrota dem och sedan att vi som nation kanbehålla de moderna båtarna kvar inom landet.Vi föreslår också att ett kraftigt ekonomiskt regionaltstöd på 15 miljoner införs för de blekingska fiskarna genomomdisponering inom anslaget.I framtiden vore det lämpligt att fördela fiskeresursernapå de olika kuststräckorna. Industrifisket i börförbjudas på de platser där torsken leker och på så sättytterligare spara bestånden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa skrotningsbidrag enligtreglerna inom EG,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslå regionalt ekonomisktstöd till fisket i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa licenser på resp.kuststräcka.