mot · GG02U621 · 1993-01-26 00:00:00 — Mänskliga fri- och rättigheter i Assyrierna är ett av ursprungsfolken i det fornaMesopotamien, tvåflodslandet mellan och Tigris.Assyriernas historia börjar med sumererna c:a 3000 årf.Kr. och fortsätter med babylonier och assyrier.Det är från assyrierna som den Assur-babyloniskacivilisationen härstammar. Den gav för mänskligheten såviktiga uppfinningar som kilskriften, det första alfabetet,hjulet, geometriska beräkningar, astronomiska kunskaperoch stjärntecknen. Från den civilisationen härstammar ävende första skrivna lagarna (hamurabislagarna) ochbevattningssystemen till de ''hängande trädgårdarna''. Imånga av världens största museer finns föremål ochbeskrivningar från denna forna civilisation.Babyloniens och fall blev början till assyriernastragiska historia, en historia som kantas av förtryck,massmord och förintelse.Assyrierna var det första folket som kristnades och fördereligionen ut över världen. Under olika perioder harassyrier mördats i tusental i olika länder och av olikahärskare.Under det skedde systematiska mordav assyrier. Kristna barn, dit också assyriska barn hörde,samlades ihop på ''Yengigeri'', en slags militärförläggningarför tvångsislamisering.Den influens i världen gjorde attden nationella kampen för frihet och suveränitet även spredsig i nationerna inom det ottomanska imperiet. Därmedbörjade också assyriernas kamp för en egen stat. Deraskamp slogs gång på gång ned under blodiga massakrer.Under , före det ottomanska imperietssammanbrott, förde ottomanerna ett utrotningskrig motsina minoriteter. Det folkmord som ottomanernagenomförde 1915 som riktade sig mot armenierna, komäven att drabba den assyriska befolkningen och c:a 500 000assyrier dödades. Hundratusentals tvångsdeporterades tillGrekland, och Libanon.När fredsfördraget undertecknades i Severres 1919erkändes både kurders och assyriers rätt till egna stater.Assyriernas stat skulle ligga i Mosulområdet, det fornaNineve. Men paragraferna både om en kurdisk och enassyrisk stat ströks vid fredsfördraget i . Denya gränserna drogs bl.a. efter kolonialmakternasoljeintressen och folken splittrades under olikaherravälden.I dag bor majoriteten av assyrier, c:a en halv miljon, iKurdistan, . Där är de representerade av den assyriskademokratiska , som har fem platser i detnybildade kurdiska parlamentet. Det finns ytterligare 300000 assyrier spridda i olika länder i Mellanöstern.När den turkiska staten bildades erkändes varken kurdereller assyrier som nationella minoriteter. Och en brutalassimileringspolitik började. De har därför förhindrats atttala sitt språk, att utöva sin kultur. De har även förhindratsatt utöva sin religion trots att den turkiska staten ärsekulariserad enligt grundlagen. De är förbjudna att ge sinabarn andra namn än turkiska och alla namn på byar ochplatser har ändrats till turkiska namn.Efter militärkuppen i hårdnade denrestriktiva minoritetspolitiken ytterligare. I de sydöstraprovinserna råder fortfarande undantagslagarna sominfördes under militärkuppen. Det innebär att det är detnationella säkerhetsrådet och inte regering och parlamentsom bestämmer över militär och säkerhetspolis i området.Det är också säkerhetsrådet som beslutar omundantagslagarnas utformning och tillämpning. Provinsenär även mycket eftersatt, något som hela områdetsbefolkning drabbas mycket hårt av.Vid en konferens på regeringsnivå i i Pakistan1980 beslutades att alla kristna i hela skullerensas ut. Ett beslut som har fött fundamentalistiskafanatiska grupper i flera av länder. Dessagrupper stöds ofta indirekt av ländernas regimer. Även iTurkiet finns islamiska fundamentalister, Hizbollah. Detfinns anledning att tro att Hizbollah ingår i statenskontragerilla.Det nu pågående inbördeskriget i sydöstra gällerfrämst kurdernas självständighetssträvanden, men drabbarnaturligtvis alla som bor i området. Och Hizbollah riktarsärskilt in sig på de kristna minoriteterna assyrier, menockså kristna kurder.Turkiet är medlem i och . böri dessa organ kräva att följer de åtaganden, somlandet iklätt sig när det ratificerat konventionen om demänskliga rättigheterna och övriga konventioner.Sverige måste kräva att ger amnesti för allapolitiska fångar, avskaffar dödsstraffet och upphör medtortyr. De etniska minoriteternas rättigheter måsteerkännas och respekteras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav som i Europarådetbör ställa på vad gäller efterlevnaden av de avTurkiet ratificerade människorättskonventionerna,n2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav som i Europarådetoch ESK bör ställa på vad gäller amnesti förpolitiska fångar, avskaffande av dödsstraffet, tortyr ocherkännande av de etniska minoriteternas rättigheter.