mot · GH02Sf9 · 1993-10-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:37 Vissa pensionsfrågor Propositionen innehåller bl a ett förslag till ändring ibasbeloppsregeln i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring.Basbeloppet infördes . Syftet var helt enkelt attvärdet på den allmänna försäkringen inte skulle kunnaurholkas, och att de grupper som omfattades avbasbeloppsbegreppet skulle få ta del av den värdetillväxtsom samhället genererade. Vid tiden för införandet hadesamhället låg inflation och hög tillväxt. Resonemangettedde sig därför naturligt. Basbelopp används nu även inomandra områden såsom sakförsäkring, privata avtal ochkontrakt, och inom banksektorn.Det som var gårdagens lösning har blivit dagensproblem.En viktig uppgift måste vara att ompröva ett system däromfördelning av samhällets krympande resurser sker enligtföråldrade modeller. BNP-förändringen i har varitnegativ . får de vars inkomsterär baserade på basbeloppet en större andel av den totalakakan. Att vissa samhällsgrupper får en automatisklöneökning, utan att samhället i stort växer, orsakar enorättvis förskjutning av välfärden.Det svenska samhället är fullt med avtal som indexerasupp år . Detta system verkar mot samhällets intresseav prisstabilitet, eftersom förhandlingarna alltid utgår frånen summa som har höjts automatiskt. Många gigantiskaavtal som sjukförsäkringar och folkpension drabbar denoffentliga sektorn med automatiskt växande kostnadervarje budgetår. Kostnader som inte på något sättåterspeglar välfärden.En åtgärd som bekämpar både den okontrolleradeinkomstförskjutningen och det automatiskainflationshöjandet vore att se till att basbeloppet inte enbartåterspeglar prisutvecklingen utan även den reellastandardutvecklingen i samhället. Detta görs genom atteventuella förändringar i basbeloppet görs med hänsynsåväl till förändringar i bruttonationalinkomsten sominflationen. Vi betvivlar att det finns en formel somåterspeglar verkligheten men det är givet att basbelopp påett bättre sätt kan spegla förändringarna om flerekonomiska faktorer analyseras och läggs till grund förberäkningen.En stor del av statens utgiftshöjningar styrs direkt viaindexeringar. Detta är ett oacceptabeltberoendeförhållande och bidrar uppenbarligen till attförvärra budgetunderskottet. Hela systemet medindexeringar på utgiftssidan måste snabbt ses över. Frågorom beräkning av basbelopp och användningen avindexeringar i övrigt hänger nära samman med varandra.Basbeloppet fastställs av regeringen. Före1982 kunde basbeloppet ändras under ett år.Med hänsyn till att de föreslagna förändringarna avbasbeloppsberäkningen måste kunna få snabbt genomslagär det inte lämpligt att binda basbeloppet för hela 1994. Enbegränsad giltighetstid av visst basbelopp kräverlagändring. Det förefaller rimligt att i avvaktan på nyaregler, vilka med nödvändighet måste komma med detsnaraste, bestämma basbeloppet för ett kvartal i sänder.Oavsett vilken metod man använder eller vilkaförändringar som görs så får dessa dock inte i någonnämnvärd omfattning drabba de sämst ställda grupperna isamhället vilka inte kan påverka sin egen situation,framförallt fattigpensionärerna. Den av regeringen ipropositionen föreslagna ändringen kan drabbafattigpensionärerna. Regeringen bör även av det skäletåterkomma med ett nytt förslag till förändring avbasbeloppsberäkningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag till lagändring i fråga om beräkningen avbasbeloppet vilken utgår från förändringen av såvälbruttonationalinkomsten som inflationen,2. att hos regeringen begär en skyndsamöversyn av indexeringssystemen i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att beslutar sådan ändring i 1kap. 6 § lagen om allmän försäkring att basbelopp fastställsav regeringen med början första kvartalet1994,4. att avslår regeringens förslag till ändring i 1kap. 6 § lagen om allmän försäkring med hänsyn till attändringen kan komma att drabba fattigpensionärerna.