mot · GG02Jo59 · 1993-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:180 Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling har miljöproblemen i vårt land fåttstörre uppmärksamhet och miljöintresset bland människorhar markant ökat. har också fattatbeslut om stora och genomgripande förbättringar påmiljöområdet.Det är mot den bakgrunden av största vikt att intereformarbetet inom miljöpolitiken avstannar. Därför är detpositivt att regeringen nu presenterar förslag till mål ochriktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling.Vi kan dock konstatera att propositionen är tämligenmager när det gäller konkreta förslag till åtgärder. I ställetinnehåller den desto mer om fortsatta utredningar ochöverväganden. Man frapperas också av tilltron tillmarknadskrafternas goda vilja. Trots alla tidigareerfarenheter tycks föredraganden hysa en from förhoppningom att på frivillighetens väg nå lösningar. Vi befarar attdetta kommer att leda till att tempot i miljöarbetet kommeratt minska och att det därmed kommer att ta betydligtlängre tid att uppnå angelägna miljömål.Vi är inte förespråkare av en byråkratisk detaljreglering,men ska man uppnå en mer kretsloppsanpassadsamhällsutveckling krävs enligt vår mening attstatsmakterna formulerar tydliga mål och riktlinjer ikombination med rejäla ekonomiska styrmedel.Energianvändningen för uppvärmningsändamål harminskat med i storleksordningen räknat från mitten av1970-talet. Detta beror på energisparåtgärder i de befintligahusen och på att nya bostadshus uppfyller hårda krav påhushållning med uppvärmningsenergi. Detta har medförtfördelar för miljön, eftersom rökgasutsläppen m.m. frånvärmeproduktionen har begränsats.Det finns emellertid två oroande faktorer, då det gällerenergianvändningen i våra bostäder. För det första harutvecklingen mot allt bättre hushållning meduppvärmningsenergi i princip upphört , då bl.a. oljepriserna föll kraftigt och de statligaenergisparstöden avvecklades. Man kan till och medkonstatera att energibehovet för uppvärmning har ökat ivissa fall.För det andra har behovet av ''fastighetsel'', dvs.elenergi som används för drift av fläktar, pumpar, hissar,tvättstugor, motorvärmare, allmän belysning m.m., ökatdramatiskt . Detta beror på att nyaoch ombyggda flerbostadshus innehåller mer elkrävandeinstallationer än äldre hus. Vid val av utrustning ochutformning av t.ex. ventilationsanläggningarna tas mycketliten hänsyn till den framtida elförbrukningen.Denna utveckling måste aktivt motverkas. Den medförinte bara ökade boendekostnader utan är också till nackdelför miljön genom att mer energiproduktion erfordras än vadsom är nödvändigt.Särskilda medel för informations- ochutvecklingsinsatser bör enligt vår mening avsättas för attstimulera bostadsföretag, fastighetsägare ochbostadsrättsföreningar att genomföra olika projekt som kanförbättra energihushållningen inom bostadsbeståndet. Stödtill marknadsintroduktion av ny teknik som kan bidra tillminskad energianvändning bör också övervägas.Källsortering av hushållssopor har mött ett stort gensvarhos de boende. Inom bostadskooperationen pågår sedanflera år ett brett och intensivt miljöarbete som gettintressanta och värdefulla erfarenheter. HSB har t.ex.antagit ett ambitiöst miljöprogram.Från de boendes sida är det viktigt att källsorteringenbaseras på enkla och nära lösningar samt att avfallstaxoroch renhållningsbestämmelser inte motverkar värdet av denegna arbetsinsatsen.Det producentansvar som framhålls i propositionen fårdärför enligt vår mening inte leda till komplicerade och dyrainsamlingssystem för konsumenterna.Flera kommuner lämnar inte tillstånd tillkompostering av hushållsavfall inomflerbostadshusområden. Erfarenheterna inombostadskooperationen av sådan kompostering är emellertidmycket goda. I propositionen föreslås dock ingen generellrätt till kompostering av hushållsavfall. Detta är en klarbrist och vi anser därför att en generell rätt bör ges tillkompostering av hushållsavfall under kontrollerade former.Det är av många skäl viktigt att även uppmärksammabyggmaterialens roll i miljöpolitiken. lär det finnas ca40 000 olika produkter på den svenska byggmarknaden. Förmånga av dessa är kunskaperna om hälso- ochmiljöeffekterna bristfälliga. Vi vet dock att även små doserav farliga ämnen kan ha skadliga effekter om man utsättersig för dem . Många traditionellabyggmaterial har visat sig farligare än någon kunnat tro.Asbest, flytspackeln formaldehyd i spånplattor är exempelpå detta. Lösningsmedel i färg och lim är andra.Problemen beträffande byggmaterialen är att de kanvara skadliga för den som bygger,för den som bor i eller vistas i huset,vid ombyggnads- och renoveringsarbeten, under etteventuellt rivningsskede och slutligen vid deposition ellerdestruktion av avfallet.Inom byggmaterialområdet måste åtgärder vidtas påflera plan. Den forskning som pågår och planeras måsteutgå ifrån att skadliga effekter på människor och natur kaninträffa var som helst i kedjan från byggskedet tilldestruktion. Ett material som i och för sig är lämpligt underbrukningsskedet kanske leder till stora problem videxempelvis en förbränning.En förhandsgranskning av byggnadsmaterial ellergrupper av material påbörjas enligt liknande modell somtillämpas för kemiska bekämpningsmedel. Principen börvara att inga nya produkter släpps ut på marknaden utan atttillverkarna har gett garantier för att de är ofarliga.Det är också av stor vikt att gränsvärden bestäms förolika komponenter, som ingår i den omfattande avbyggnadsmaterial.Mycket av detta arbete måste bedrivas skyndsamt. Förnärvarande minskar nyproduktionen av bostäder,kontorshus och förvaltningslokaler. Det är då viktigt attutnyttja av låg produktion så att vi har bättrematerial tillgängliga vid en framtida ökning av byggandet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompostering av hushållsavfall,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggmaterialens roll imiljöpolitiken.