mot · GG02Bo36 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg () flyttade1976 från till . Till lokaliseradessamtidigt tre verksamheter med en gemensam bas isamhällsbyggande, förutom institutet ocksåLantmäteriverket och . IGävle har SIB byggts upp till en kvalificeradforskningsmiljö med stark internationell anknytning.Forskningsområdet är bebyggelsens och byggnadernasplanering och projektering, tillblivelse och användning.Forskningen är såväl teknisk och naturvetenskaplig somsamhällsvetenskaplig och humanistisk. Ett särskilt värdehos den urbanistiskt inriktade forskning som bedrivs vidSIB ligger i samspelet mellan skilda perspektiv -- tekniskaoch samhälleliga, nationella och internationella.Långsiktigt uppbyggd kunskap om och kontakter medbostads- och byggnadssektorns praktik kombineras medhög akademisk kompetens inom skilda discipliner.Det årliga tillskottet av bostäder och lokaler är i ,som annorstädes, knappt en procent av det befintligabeståndet. Nybyggande som metod att lösa problem ärsnarare undantag än regel. Trots det ändras och anpassasvåra samhällen ständigt till nya tiders krav ochförutsättningar. Det långsamma men successivasamhällsbyggandet är en komplicerad och svåröverskådligväv av överlappande verksamheter. Förnuftiga beslutkräver kunskaper inte bara om enskilda åtgärder, utanockså om långsiktiga sammanhang och konsekvenser förmänniskor och hushåll. Teknik och naturvetenskap räckerinte om man vill förstå och få överblick. Då krävs insikterockså från samhällsvetenskap, beteendevetenskap ochhumaniora.Internationalisering, avreglering och privatiseringändrar förutsättningarna för samhällsbyggande och boendei . Städer, samhällen och individer ges nyamöjligheter, men utsätts också för hot om utslagning,förslumning, segregation och miljöförstöring. Den storainvandringen till under senare årtionden haraccentuerat riskerna för ökad boendesegregation.Frånvaron av verklig slum i svenska storstäder utgörsäkerligen en viktig orsak till att vårt land förskonatsfrån verkligt allvarliga etniska motsättningar.Omsorg om det befintliga måste kombineras medåtgärder för långsiktigt hållbar utveckling.Produktivitetsförbättring, teknisk och administrativförnyelse och rationell förvaltning av bostäder ochbebyggelse kommer att krävas av bostadsföretag ochkommunala förvaltningar, som skall uppfylla hushållens ochmedborgarnas krav. Produktion och utbud måste vägas motkonsumenternas behov och efterfrågan.Städernas problem är internationella och blir det än mergenom EG- och . På det internationella planetkommer städer och tätorter att både samverka ochkonkurrera. Det gäller att kunna hävda svenska intressen,men också att hämta impulser och dra lärdom averfarenheter från andra länder. Överväganden och beslutom byggnader och bebyggelse måste ha tillförlitligtunderlag. Då ökar behovet av sakliga kunskaper och nyaperspektiv som forskningen kan ge. Då ökar också värdetav självständiga och oberoende forsknings- ochkunskapscentra med internationellt anseende ochvälutvecklade kontakter på det sätt som SIB byggt upp.SIB:s forskningsområde är städernas och bebyggelsenstillkomst, användning och utveckling. Denna breda ochövergripande ansats betonades redan vid SIB:s tillkomst,ytterligare vid omlokaliseringen till . Dit förladesSIB, ochLantmäteriverket med gemensam kunskapsbas isamhällsbyggande. /harsamhällsbyggande som ett av sina profilområden. Dit harförlagts landets enda högskoleutbildning i bostads- ochfastighetsförvaltning med ekonomisk och social inriktning.Motivet var SIB:s forskning. SIB:s forskare medverkar idenna och andra utbildningar vid högskolan, ochkompenserar skolans brist på forskande lärare. På sammasätt utgör forskningen vid SIB en mycket väsentlig del avden samlade forskarbasen i den allt intensivare samverkanmellan högskolorna i /, /ochGarpenberg och som går under arbetsnamnet Gävle-Dalafakulteten. Länsstyrelse, kommun, högskola och de tremyndigheterna samverkar i projektet . SIB är ett internationellt centrumför urbanforskning.Vid SIB finns 155 anställda, varav i 145. Av de 100forskarna har 80 akademisk grundexamen, 37forskarexamen och 14 docentkompetens. Ungefär hälftenav forskningen har teknisk och naturvetenskapliginriktning. Forskarna där är företrädesvis civilingenjörer,arkitekter, fysiker och kemister. Hälften av forskningen harsamhällsvetenskaplig inriktning med företrädesvisnationalekonomer, företagsekonomer, sociologer,statsvetare, kulturgeografer, psykologer och arkitekter. AvSIB:s åtta professorer är sex samhällsvetenskapliga ochknutna till . En av dessa är tillsatt ochtvå under tillsättning. Två professurer är knutna Kungligatekniska högskolan i . En av dessa är tillsatt.SIB:s budget /93 är ungefär 66 miljoner kronor.Statsanslaget är ochuppdragsintäkter och anslag från forskningsråd 14 miljonerkronor. Den samhällsvetenskapliga forskningens del avbudgeten är ca varav ca 31 miljonerkronor av statsanslaget.ForskningspropositionenEn av beställdutredning analyserade verksamhetens behov av närmareknytning till den akademiska forskningen vid universitetoch högskolor. Frågan om en närmare knytning till Uppsalauniversitet resp. till KTH diskuterades. I det förra falletskulle kopplingen till den teknisk/naturvetenskapligaforskningen bli svag. I det senare fallet skulle kopplingentill den samhällsvetenskapliga forskningen bli mycket svag.Utredaren förordade att SIB knöts till universitet.Utredningens förslag tillstyrktes förutom av SIB:s styrelseav bl a högskolan i / , iGävleborgs län och av universitet.I forskningspropositionen (prop. 1992/93:170)framhålls:Omvärldsförändringarna inom bygg-, bostads- ochfastighetsmarknaderna är stora. Internationaliseringen avbyggmarknaden, och ett eventuellt svensktmedlemskap i öppnar nya möjligheter somkraven på de svenska företagen skärps.Kunskapsutvecklingen måste vara långsiktig somden bör vara flexibel och kunna anpassas till snabbt ändradeförutsättningar. Det internationella forskningssamarbetetväxer i betydelse. Det innebär att svenska forskningsmiljöermåste framstå som attraktiva vid en internationelljämförelse.På den inhemska marknaden präglas situationen avstarka krav på effektivisering och förnyelse. Avregleringeninom byggandet, minskade bostadssubventioner och ökadeinfrastruktursatsningar ställer den svenska bygg-, bostads-och fastighetsmarknaden inför nya utmaningar som kräverny, hållbar kunskap. Den byggda miljöns betydelse förlokal, regional och nationell utveckling är betydande. Denspelar också en viktig roll när det gäller utländska företagsoch organisationers vilja att investera och etablera sig iSverige.Med hänsyn till den internationella utvecklingen,förutsättningarna i och strävandena att underlättatillväxt och konkurrenskraft bör den framtida inriktningen iökad utsträckning syfta till stöd för en utveckling varsbärkraft ligger i medveten resurshushållning ochintegrerade, miljöanpassade lösningar.I denna förändrade omvärld är svensk byggforskning avstrategisk betydelse.Efter denna utomordentligt starka plädering för svenskbyggforskning och en integrerad verksamhet på högkunskapsnivå föreslås i propositionen utan ytterligareargumentation att SIB läggs ned, verksamheten splittrasoch den samhällsvetenskapliga forskningen förbereds på enfullständig nedläggning efter någon form av utvärdering.De två samhällsvetenskapliga professurerna i national- respföretagsekonomi föreslås följa denteknisk/naturvetenskapliga forskningen i dess knytning tillKTH, där dessa discipliner inte kan få något särskiltvetenskapligt stöd.I propositionen framhålls emellertid ändå ''vikten av ensamhällsvetenskaplig forskning om bostadspolitik ochbostadssociala frågor med hög kvalitet''. Det konstaterasvidare mycket riktigt:Det finns inte nu tillräckligt underlag för ett slutgiltigtställningstagande till framtiden för densamhällsvetenskapliga forskningn vid SIB. Regeringenavser därför att låta utvärdera denna del av SIBs nuvarandeverksamhet och pröva förutsättningarna för dess fortsattaexistens.I avsaknad av något som helst relevant underlag för attifrågasätta den samhällsvetenskapliga forskningen inomSIB bör tillstyrka en utvärdering av denna såvälavseende behov av denna forskning som av dess kvalitet. Iavvaktan på en sådan utvärdering bör inte uttalasig om någon tidpunkt för forskningens nedläggning. Densamhällsvetenskapliga byggforskningen bör därför iöverensstämmelse med övrig verksamhet iforskningspropositionen ges anslagsramar som säkerställerfortsatt verksamhet på nuvarande nivå under kommandetre budgetår.Vikten av att närmare knyta de olikaforskningsinriktningarna vid SIB till resp. akademiskuniversitets- eller högskolemiljö talar för att detta sker medden inriktning på resp. KTH sompropositionen föreslår. Det är därvid av vikt, dels attverksamhetens självständiga karaktär säkerställs inomramen för den organisatoriska lösning som väljs med resp.universitet/högskola, och dels att förutsättningar skapas förett fortsatt nära samarbete mellan de båda inriktningarnai deras fortsatta lokalisering i de gemensamma lokalerna iGävle. Det mångvetenskapliga samarbetet mellan olikaforskningsdiscipliner har skapat en mångsidigforskningsmiljö, vilket är en väsentlig styrka i den ställningsom urbanforskningen vid SIB har byggt upp.Riksdagen har redan tidigare uttalat sig för ett ökatinslag av extern finansiering av byggforskningen. Dettaligger enligt propositionen bakom strävan att i högreutsträckning låta byggbranschen medverka i finansieringenav den teknisk/naturvetenskapliga byggforskningen. Dessaförslag bör tillstyrkas.Även vad gäller den samhällsvetenskapligabyggforskningen finns anledning att eftersträva en ökadextern finansiering. Det finns emellertid anledning attsärskilt peka på att den samhällsvetenskapliga forskningenpå ett helt annat sätt inte riktar sig mot en ''bransch'', utanatt den är vad som ofta kallas en s k kollektiv vara. Det finnsmånga som är berörda och har behov avforskningsresultaten utan att kunna direkt betala för dem.Det är därför fråga om ett direkt samhällsintresse att överbudget finansiera detta slag av forskning. De socialakostnaderna för dåliga boendesociala förhållanden drabbaråtminstone indirekt samhället d v s stat och kommuner.Den samhällsvetenskaplig byggforskningen måstedärför i stor utsträckning finansieras över statsbudgetenäven . Det innebär ett anslag i storleksordningen31 årligen.Propositionens skrivningar och förslag avseende densamhällsvetenskapliga forskningen är oklara och olyckliga.Den korta tidsrymd som ges innan verksamhetenskall vara avvecklad löper mycket, mycket stor risk att blisjälvuppfyllande. Oklarheten om finansiering och tidsfristskapar en så stor osäkerhet om framtiden för dennaforskning att många högt kvalificerade forskare med storkonkurrenskraft riskerar att söka sig bort från SIB ochdärmed sänka den höga kompetensnivå som institutetsforskning har.Uppsala universitet har i en skrivelse tillregeringen också framhållit det otillfredsställande i deförutsättningar som forskningspropositionen ger för envettig hantering av den samhällsvetenskapligabyggforskningens framtida utformning.Det är mot denna bakgrund ytterst angeläget att ingaytterligare åtgärder vidtas, som t ex att bryta utsamhällsvetenskapliga professurer ur densamhällsvetenskapliga forskningsdelen, vilket skulle bidratill att splittra upp och påskynda försvagningen avverksamheten inom denna forskningsdel.Avslutningsvis finns det anledning att starkt framhållaatt den samhällsvetenskapliga byggforskningen har ettosedvanligt starkt inslag kvalificerade kvinnliga forskare.En avveckling av denna forskning skulle därför slå myckethårt mot väsentliga insteg som kvinnor gjort inom svenskforskning. En stor del av de forskare som skulle förlora sinauppgifter vid en avveckling av den samhällsvetenskapligaforskningen vid SIB är kvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den samhällsvetenskapligabyggforskningen i med inriktning på urbanistik börges en självständig ställning knuten till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att säkerställa fortsattverksamhet vid den samhällsvetenskapliga byggforskningengenom årliga anslagsramar från /94 och treår framåt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att välja organisatoriskalösningar för knytningen av de två forskningsinriktningarnatill resp. universitet/högskola som säkerställer ett fortsattnära samarbete i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av fortsatt samladverksamhet inom ramen för ''SamhällsbyggarstadenGävle''.