mot · GG02L202 · 1993-01-26 00:00:00 — befinner sig , , pågränsen till en depression. Bankkrisen har försatt oss i ettläge, som vi inte upplevt . Kanske är riskernaännu större . Vi har levt över våra tillgångar i enutsträckning som gör att den historiska domen kommer attbli hård. Hushållskonsumtionen steg t ex 1991 , som våra samlade tillgångar sjönk !På 60-talet tackade det socialdemokratiska nejtill EG. Därefter har en politik förts som har urholkat vårekonomi samt bidragit till att vi har förlorat en hel delföretag och arbetsplatser. Kreativitet och nyskapande harförsvagats, företagsstrukturen har blivit för ensidig för attmöta morgondagens krav. Konjunkturnedgången hardärför drabbat mer än andra länder i vår omvärld.Nu gäller det att använda krisen på ett konstruktivt sätt,för att skapa början till något nytt, ett medframtidstro. är det nödvändigt att snabbt släppa lös nyaidéer, företagaranda och kreativitet av olika slag. Vi måsteskapa vår egen tillväxt och visa att förmågan finns där. Detkräver hårt arbete och mer arbete av alla, men det fordrarockså rimliga arbetsmöjligheter.Det gäller då att ta vara på de svenska företag vi har.Nedlagda företag innebär så gott som alltid kapitalförlust.Den kan vara befogad, men om företaget kapsejsar mer påredovisningsteknik än på realiserade förluster, kan detfinnas anledning att anpassa reglerna till den extremasituation, som faktiskt gäller för vissa branscher.Bankernas förluster på fastighetslån, som lett till denicke önskade, men nödvändiga bankgarantin, kan kommaatt drabba folkhushållet hårt. Räntorna på upplånademedel tar allt större resurser i anspråk. Resurser somhushållen får stå för. Resurser som i stället skulle kunnabidra till uppbyggnaden av friska företag, små och stora.Värdena på kommersiella fastigheter har sjunkit mer iSverige än någon annanstans, , men så var värdena här också mer uppblåsta.Fastighetsbolag går i konkurs, banker nödgas be omstatsstöd, vilket i sin tur ökar budgetunderskottet, höjerräntan och förvärrar krisen.Bankernas fastighetsförluster är ofta merredovisningstekniska än kassamässiga. Lagen tvingarbankerna att skriva ned övertagna fastigheter till aktuelltmarknadsvärde. Marknadsvärdena är mycket låga, sett i ettlängre perspektiv. Jämför man med kostnaden förnyproduktion blir det mycket tydligt. återfårfastigheterna ett realistiskt värde även om det säkert dröjer.Om bankerna kunde ta över fastigheterna till ettmellanvärde, dvs ett lågt uppskattat värde av läget förefastighetskrisen och marknadsvärdet, skulle bankkrisenkunna lindras. Bankerna skulle därefter belasta resultatetmed t ex , räknat på dessa värden. Beräkningenskulle givetvis redovisas öppet. Successivt kommer man dåned till att bokföringsvärde och marknadsvärde motsvararvarandra. Bankernas redovisade egna kapital skulleåterskapas.Visst finns en risk i detta förfaringssätt, men risken mednuvarande redovisningsteknik tillämpad i en så starktfluktuerande marknad är heller inte föraktlig.Det finns redovisningstekniska paralleller. Om t exVolvo och tvingades realisera alla fabriker ochmaskiner , skulle värdena hamna långt underderas nu angivna bokföringsvärden.Japanska banker har medgivit långa avskrivningstider påorealiserade aktieförluster avseende stora förvärv somgjorts före den senaste stora börsnedgången.Amerikanska banker fick göra undantag frånredovisningsnormerna vid lån till i anslutningtill skuldkrisen under andra . Samma sakgällde staden som inte förmådde betala sina lånår 1975.Det är angeläget att minska statens upplåningsbehov ochatt minska belastningen på skattebetalarna. Förslaget skullebidra till att ta oss ur den djupa ekonomiska svackan,genom att ge bankerna möjligheter att låna pengar till denya framtidsskapande företag vi också måste ha.Vi kan inte leva på att betala gamla skulder. Det ärnödvändigt att söka nya vägar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring ibokföringslagen i enlighet med vad i motionen anförts.