mot · GG02U603 · 1993-01-26 00:00:00 — har befolkningen påNordkalotten närt förhoppningar om avspänning,nedrustning, ökat kulturellt och ekonomiskt utbyte. I defem nordligaste nordiska fylkeskommunerna eller länen borcirka 1 miljon invånare. I och Arkangelsk oblastbor tillsammans omkring 2,8 miljoner människor. Iregionen lever bl.a. den samiska befolkningen.De historiska förändringar som skett med avspänningoch påbörjad militär nedrustning öppnar helt nyamöjligheter för samarbetet mellan folken i denna Europasnordvästra region.Den 11 januari 1993 hölls en viktig konferens i Kirkenäs.Denna konferens kan bli en ny startpunkt för samarbetet idet område som konferensen valde att benämnaBarentsregionen -- Den euro-arktiska regionen.Konferensen i Kirkenäs hade föregåtts av ett expertmöteden 25--och ett möte om sjöfarti den arktiska regionen. Konferensen enadesdels om att bilda ett råd för , dels om vissaövergripande målsättningar som las till grund för detregionala samarbetet.I deklarationen från konferensen betonas vikten av attarbeta för en hållbar utveckling i regionen i enlighet med deprinciper och deklarationer som fastlagts på . ska också verka som ettforum för samarbete inom en rad olika områden inomekonomi, handel, forskning och teknik, turism,infrastruktur, utbildning och kulturellt utbyte. Samarbeteom projekt för att förbättra urbefolkningens villkor skaockså kunna upptas till behandling i rådet. För delhar också en plan för samarbetet mellan länoch län undertecknats. Dennaplan är en fortsättning på det samarbete som pågått sedan1988. Samarbete sker i utbildningsfrågor, kulturfrågor,kommunikationsfrågor, ungdomsfrågor m.m. Stor viktläggs också vid medverkan i utvecklingen avaffärsförbindelser. En fastare samverkan på miljöområdeteftersträvas. Flera kommuner i har ocksåvänortsavtal med ryska motsvarigheter och bedriver ettaktivt vänortsutbyte.Det bör understrykas att det handelsutbyte som nuutvecklas i regionen måste karakteriseras av ömsesidighet.Utvecklingen av ett allsidigt näringsliv på den ryska sidanmåste vara ett gemensamt ansvar. Det finns en risk attRysslands rika naturtillgångar nu blir föremål för en avvästkapital styrd exploatering som präglas av jakt på billigaråvaror och kortsiktighet och fortsatt nonchalans mot denkänsliga arktiska miljön. En sådan utveckling kan på siktleda till konflikter istället för mellanfolkligt samarbete.De miljöföroreningar som sprids frånMurmanskregionen drabbar givetvis i första hand den egnabefolkningen men avsevärd påverkan av de nordiskaländerna sker också med all sannolikhet. Oron för utsläppav radioaktivitet från dumpat avfall är stor i regionen.Samarbetet i miljöfrågor måste ges högsta prioritet.Kartläggningen av miljöstörningar i regionen måstefördjupas och kraftfulla insatser för reduktion av utsläppmåste komma till stånd med ekonomiskt stöd från olikaländer och internationella organ. En del av de 56 miljonerkronor som reserverats till regeringens disposition påanslaget G1 för samarbete med Central- och Östeuropamåste tillföras miljösamarbetet i Barentsregionen.Vänsterpartiet har i en särskild motion om samarbetetmed föreslagit att skaanvisa mer medel än vad regeringen föreslagit. En del avdessa medel bör kunna användas för det nämndamiljösamarbetet.För att övrigt utbyte ska kunna utvecklas mellan deområden som ingår i måste hållbarinfrastruktur byggas upp. Det existerande järnvägsnätetmåste förstärkas och byggas ut så att godstrafik mellannorra och och Arkangelsk kanske. I ett sådant utvecklingsprojekt kan också ingå den s.k.Botniabanan och i . Telekommunikationernamåste utvecklas så att datakommunikation ochfaxkommunikation lätt kan användas.Kommunikationsministrarna i de länder som ingår iBarentsregionen måste utarbeta en gemensam planför hur kommunikationerna ska förbättras.Det ökande samarbetet mellan ochMurmanskregionen reser frågan om behovet av en merpermanent statlig representation i i form av ettkonsulat. Ett sådant konsulat bör givetvis ha tillgång tillkompetens på miljöområdet. Det bör också kunnamedverka vid utveckling av ekonomiska förbindelser ochutbildningssamarbete. Det bör utredas om ettsådant konsulat bör inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ömsesidighet i handeln medRyssland i ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljösamarbetet iBarentsregionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om plan för utveckling avkommunikationerna i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt konsulat i .