mot · GG02U250 · 1993-01-26 00:00:00 — Däremot kan det redovisas i efterhand.Det sker också i SIDA:s anslagsframställan samt i vissomfattning i bilagan till propositionen.Enligt vår mening borde regeringen mer systematiskt ipropositionen redovisa det samlade biståndsflödet i enlighetmed denna metodik. ges därmed ökademöjlighet till insyn och styrning. Konkreta förslag i dennariktning förväntar vi oss nu i den utlovade särpropositionenmed anledning av vad tidigare efterlyst.SIDA:s ställningDet svenska bilaterala biståndet, framför allt det somSIDA hanterar, förändrades kraftigt under densocialdemokratiska regeringstiden. Det har mersystematiskt inriktats på att stödja mottagarländernasstrukturomvandling, utveckling av demokratiska systemoch fungerande marknader. SIDA utveckladeroll-analysen, som tidigare presenterats och godkänts avriksdagen, sätter utvecklingslandets egna ansträngningar iförgrunden. Resultatanalys och utvärderingssystem harkraftigt utvecklats. Det landprogrammerade biståndet haralltmer inriktats på breda program och mindre på enskildaprojekt. Samordningen med andra givare har blivit alltviktigare, bland annat inom ramen för s.k.särskilda program för (SPA). Sammantaget vet viidag att insatserna och förändringarna ger goda resultat.Den roll som SIDA spelar för att förverkliga de svenskabiståndsambitionerna har endast rönt ett begränsaterkännande i den svenska debatten. Osaklig kritik får stortutrymme.Vi finner det angeläget att understryka de pågåendeförändringarna och det goda arbete som utförs. Det har gettSIDA det höga internationella anseende som myndighetenåtnjuter. För att svenskt bistånd skall kunna upprätthållaspå både kvantitativt och kvalitativt hög nivå är det därförangeläget att regeringen ger SIDA -- och i samma syfte ävende andra myndigheterna -- tillräckligt med stöd ochresurser. Utan ett större medvetande bland allmänheten omde internationella frågornas vikt riskerar man emellertid attstödet för biståndet att försvagas. Av detta skäl gavs SIDAsärskilda medel i förra årets proposition. Av detta skäl harSIDA också tagit fram material för bl.a.skolor. Internationalisering i undervisningen är av störstavikt. Ambitionerna härvidlag bör öka, snarare än minskas.Bundet biståndRegeringen synes särskilt intresserad av att främjasådant bistånd som i praktiken är bundet till upphandling iSverige, dvs. bistånd som ger kommersiellafördelar. Detta återspeglas t.ex. i kommentarerna till den s.k. Asienstudien. Vi finner denna attityd oroande. Bundetbistånd har gjort stor skada i och är inte heller ilängden i givarländernas intresse.Att utnyttja svenska resurser i biståndet är inte fel. Viskall göra vad vi är bra på. går av SIDA:sbistånd tillbaka till i form av uppköp av varor ochtjänster, så kallat återflöde. För BITS, Sarec ochSWEDECORP, vars uppgift är att förmedla svensktkunnande och kapital i särskilda former, är återflödet avnaturliga skäl avsevärt högre.Borde då en större del av biståndet gå genom dessamyndigheter? Avvägningen mellan myndigheternas roll ärinte självklar, men den som utvecklats över tiden synesutgöra en balans som svarar mot vad vi bör eftersträva ibiståndet. I det långsiktiga fattigdomsinriktade biståndetmåste den typ av programbistånd som ges genom SIDAutgöra huvuddelen. Denna typ av bistånd är för sineffektivitet beroende av att vara obundet.Steget från att vilja stödja en marknadsekonomiskutveckling, till näringslivsinriktat bistånd, till bundetbistånd synes ofta kort. Vi vet dock av internationellerfarenhet och forskning att bundet bistånd är dåligtbistånd, just på grund av ekonomiska effektivitetsskäl.Även om detta är en fråga där kunskapen finns, voredet lämpligt att be den kommission för Sverigesinternationella ansvarstagande som vi föreslagit belysaockså detta ämne. Även om bundet bistånd inte börfrämjas, finns mycket att säga om svensk industrislångsiktiga intressen i den mindre utvecklade delen avvärlden. Men de intressena skall stödjas på annat sätt.Sammanfattningsvis tvingas vi konstatera attpropositionen inte presenterar ett samlat perspektiv sommotiverar de förändringar man föreslår.7. Miljön -- en ödesfrågaMiljö och utveckling hör ihop. Detta har med särskildkraft strukits under i UNCED-processen, FN:svärldsomspännande miljö- och utvecklingskonferens medtoppmötet i juni 1992.Rio-konferensen utgick från miljöproblemen, menkopplade dessa till utvecklingsfrågorna. Två konventioner,en om klimatfrågorna och en om den biologiskamångfalden, öppnades för undertecknande. En allmänthållen Riodeklaration antogs liksom en principdeklarationför ett hållbart skogsbruk. Det dominerande dokumentet ärdock handlingsprogrammet Agenda 21.UNCED-processen var en framgång även om intebindande åtaganden ingicks i tillräcklig omfattning. Demånga rekommendationerna har dock startat en process,som efterhand kommer att leda till fler bindandeåtaganden.Våra synpunkter på UNCED:s miljöperspektivredovisar vi i vår miljömotion. Här tar vi upp några frågorsom mer anknyter till utvecklingsperspektivet.UNCED-sekretariatet har beräknat behovet av insatserför att genomföra i utvecklingsländerna till 600miljarder dollar --2000 varavårligen 125 miljarder erfordras som utvecklingsbistånd,dubbelt så mycket som dagens samlade bistånd.På bekräftade i-länderna på nytt sittåtagande att uppfylla 0,7-procentsmålet. Enighet lyckadesdock ej uppnås under UNCED-processen om denföreslagna tidpunkten, . En uppföljandeparlamentarikerkonferens i slog däremot fastårtalet 2000 samt behovet av nya och additionella finansiellaresurser för att möta de globala miljöproblemen.Vi anser att regeringen i lämpliga fora även fortsattmåste framhålla det angelägna i att 0,7-procentsmåletuppnås år 2000.Den globala miljöfonden, GEF, skall göra det möjligtför utvecklingsländerna att delta i arbetet med globalamiljöproblem. Dessa länder skall kunna köpa mermiljövänlig, men dyrare, teknik med stöd av medel frånfonden. Fondens användningsområde har fastställts till iförsta hand klimatfrågan, biologiska mångfalden,internationella vattenfrågorna och ozonuttunningen. är angelägna om att fondens användningsområdeutvidgas till även mer fattigdomsrelaterade problem, t. ex.ökenutbredningen, avskogningen och nedsmutsningen avde stora gemensamma floderna. har fog för sinoro att det additionella biståndet inte i tillräcklig gradkommer att användas för fattigdomsrelaterade problem. Vianser därför att GEF:s mandat och bör ses över.I propositionen behandlas miljöfrågorna summarisktoch ytligt. Den fundamentala roll som miljöaspekternaspelar i utvecklingsprocessen och som belysts i bl.a. SIDA:sutredning om fattigdom och miljö återspeglas inte ipropositionstexten. Inte heller redovisasbiståndsmyndigheternas inlämnade skrivelser vad gällerden framtida uppföljningen av UNCED.I SIDA:s skrivelse angavs således betydelsen av attmiljöaspekterna integreras i allt bistånd. Därutöverföreslogs satsningar på två huvudområden. Delskapacitetsuppbyggnad i mottagarländerna, med satsning påmiljöplanering, institutionsutveckling, utbildning ochmiljöekonomi som viktiga komponenter. Dels föreslogs enfortsatt och utökad satsning på att stärka naturresursbaseni -- mark, skog, vatten, biologisk mångfald ochmarin miljö. Vi finner dessa riktlinjer betydelsefulla ochföreslår att i ett uttalande markerar att de börvara riktgivande för de fortsatta ansträngningarna på dettaområde.Trots det vid uttalade behovet av ökadesatsningar föreslår regeringen en drastisk minskning avanslaget för multilaterala miljöinsatser -- från 155 till 45milj. Regeringen hänvisar till ingående reservation, menger ingen tillfredsställande motivering till neddragningen.Det är därför svårt att ta ställning till regeringens förslag,men vi föreslår att utskottet närmare undersöker hur dettaanslag utnyttjats av UD, reservationens storlek samtaktuella behov. Vi föreslår att anslaget höjs med 30 milj. kr.utöver regeringens förslag till 75 milj. kr.Samtidigt sänker regeringen det bilaterala biståndet försärskilda miljöinsatser. Vi vill satsa 25 milj. kr. mer änregeringen för att bibehålla nivån 250 milj. kr.8. Multilateralt utvecklingssamarbeteEfter det slut har Förenta Nationernakommit i blickpunkten som aldrig . För första gångenkan FN spela den roll som grundarna avsåg vidorganisationens tillkomst 1945.Under det gångna året har FN:s generalsekreteraresrapport ''En dagordning för fred'' stått i centrum fördebatten om FN:s framtida roll. Ett centralt element idenna rapport, som förtjänar allt stöd, är behovet att vidgadet traditionella säkerhetsbegreppet till att även omfattafrågor om miljö, demokrati, fattigdom och migration.Denna nya och principiella diskussion om FN:s framtidauppgifter, möjligheter och svagheter är bara i början.Sverige har aktivt drivit linjen att FN måsteengagera sig både för freden och för utvecklingen i olikadelar av världen. Det s.k. Skagen-dokumentet från 1991liksom det nordiska hade bådadessa syften.Diskussionen om FN:s framtid måste kombineras medett aktivt reformprogram för att öka effektiviteten i FN:solika verksamheter. Under den nye generalsekreteraren harett sådant program inletts, men befinner sig ännu bara ibörjan. De reformförslag som framlagts av och somrör FN:s biståndsverksamhet och andra ekonomiska ochsociala frågor förhandlas nu aktivt av FN:s medlemsstater.Resultatet skall enligt planerna nås under 1993.I detta läge föreslår regeringen nedskärningar i anslagentill vissa FN-organ, som går betydligt längre ängenomsnittet för andra nedskärningar. Därtill skall läggaseffekten av att anslag till FN beräknas i dollar, vilket efterkronans fall innebär att värdet av de svenska bidragen nusjunker kraftigt. Vi kan inte acceptera regeringensprioritering.För UNDP, som drabbas hårdast av dessa båda effekter,innebär regeringens förslag att nedskärningen av bidragetsammanlagt blir från ett budgetår till ett annat (16 %i nedskärning samt i devalveringseffekt). Regeringensförslag innebär att även och för Palestinaflyktingar, UNRWA,drabbas hårt av denna dubbeleffekt. Vi föreslår därförökningar av de svenska bidragen till dessa tre viktiga FN-organ. Anslaget till UNDP föreslås ökas med 40 milj. kr.,med 20 milj. kr. och UNRWA med 15 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag. För UNDP innebärdetta ett anslag om 600 milj. kr., för 370 milj. kr.och för UNRWA 145 milj. kr.Regeringens drastiska nedskärningsförslag ger två typerav negativa effekter. Dels minskar dessa organisationersmöjligheter att göra viktiga insatser, när FN:s roll är underförändring och dess tjänster efterfrågas mer, dels riskerardet i ett kritiskt läge att sända signaler till andra FN-medlemmar, som undergräver de nordiskareformförslagens möjligheter att nå framgång.Under det gångna året var miljökonferensen milstolpe i FN:s arbete med de globala miljö- ochutvecklingsproblemen. Som ovan redovisats föreslår vi attanslaget för multilaterala miljöinsatser ökas med 30 milj. kr.i förhållande till regeringens förslag.Regeringen förslår att 321 milj. kr. anslås till det tredjeårsbidraget till Afrikanska särskildautvecklingsfond. Dessa medel skall finnas tillgängliga i formav skuldsedlar för att garantera fondens verksamhet menskall inte betalas ut i sin helhet under budgetåret. Viföreslår att anslaget till den Afrikanska Utvecklingsfondenför det kommande budgetåret beräknas till 241 milj. kr.enligt samma teknik som tidigare använts förVärldsbankens . Därmed minskar reservationerna påbiståndsanslaget utan att några konkreta insatser äventyraseller försenas.Regeringen har föreslagit en tredubbling av anslaget förFN:s insatser för fred och återuppbyggnad. En kraftigökning av ambitionerna och insatserna är motiverad.Samtidigt måste det nogsamt övervägas hur denna typ avinsatser skall finansieras framöver. Vilka insatser skallfinansieras från biståndsanslaget? Vad bör finansieras frånt.ex. Dessa frågor bör närmare utredas.Vi föreslår en fördubbling av anslaget till 100 milj. kr.9. Bilaterala biståndetNeddragningen av biståndet med 1,5 miljarder kronormåste slå hårt på landramarna, kärnan i det svenskabiståndet. Vi anser emellertid att regeringen i alltför höggrad har låtit besparingen gå ut över landramarna. Viföreslår här en alternativ fördelning, som sammanfattas itabellen nedan.I huvudsak vill vi ge ett starkare stöd än regeringen till defattiga länderna i södra , särskilt ochTanzania, samt till , , ochVietnam. Vi föreslår en sänkning av nivån till ,som har en betydligt högre per capita-inkomst än övrigaländer.Moçambique är ett land som drabbats fruktansvärt avkolonialismen, , aggression, inbördesstrider och naturkatastrofer. Det har resulterat i ofattbartmänskligt lidande, med många miljoner människor somdrivits från sina hem till djup nöd. Förutsättningar för inrefred har förbättrats. genomför ett kraftigtstrukturanpassningsprogram och inför flerpartisystem.Regeringen har dragit ned landramsbiståndet från 475 milj.kr. 1991/92 till nu föreslagna 320 milj. kr. Medhänsyn tagen till kronans värde är detta nästan en halvering.Vi föreslår 40 milj. kr. mer än regeringen, 360 milj. kr.På samma sätt har biståndet till av regeringenskurits ned från 585 milj. kr. 1991/92 till nu föreslagna 445milj. har under en lång följd av år konsekventgenomfört djupgående ekonomiska och politiska reformeri rätt riktning. En tydlig vändning har ägt rum i landet.Biståndet till har varit och är instrumentellt idenna vändning. Vi föreslår 40 milj. kr. mer än regeringen,485 milj. kr.Sydafrika är inne i ett kritiskt skede. Omdemokratiseringen fortsätter kommer biståndets karaktäratt förändras, men behovet av demokratistöd kommer attöka. Stödet till ANC bör fortsätta åtminstone fram till dessatt en konstituerande församling har valts. Regeringenföreslår en minskning med 35 milj. kr. till 240 milj. kr. kr., 25 milj. kr. mer än regeringen.Angola befinner sig i ett oerhört svårt läge efter att hagenomfört landets första fria val. UNITA:s vägran attacceptera valresultatet har igen fört landet mot våld ochterror. Omvärlden som engagerat sig i fredsprocessen fårinte släppa stödet . Regeringen föreslår en neddragningmed 50 milj. kr. till 160 milj. kr. Vi förordar en nivå 10 milj.kr. över regeringens.Guinea-Bissau är ett av världens minst utveckladeländer. Regeringen föreslår närmast en halvering, från 85till 45 milj. kr. Vi föreslår 55 milj. kr.Vietnam har genomfört ettmycket genomgripande ekonomiskt reformprogram. slut har också bäddat för politiska öppningar iomvärlden. Landet kommer förhoppningsvis att kunnadelta fullt ut i det multilaterala internationella samarbetet,vilket vore värdefullt inte bara för landet utan också förregionen. är ett land med stor potential, särskiltom en mer genomgripande demokratisering får fart.Regeringen har minskat biståndet från 325 milj. kr. 1991/92till nu föreslagna 180 milj. kr. Vi vill ge landet 20 milj. kr.mer än regeringen, totalt 200 milj. kr.Under anslagsposten Särskilda program ges ettutomordentligt viktigt stöd på en rad områden. Ett sådantär kulturbiståndet. Det är som program bara några årgammalt men har fått gott genomslag och bör fortsattprioriteras.10. U-krediter, BITS tekniska bistånd samt SvenskaInstitutetMinskningen av biståndet till de fattigaste länderna kankontrasteras mot regeringens prioritering av u-krediter. U-kreditanslaget föreslås minskas med endast 20 milj. Dessa krediter går definitionsmässigt tillkreditvärdiga länder och därmed också i allmänhet tillländer som har en bättre ekonomisk och social situation.Regeringen nämner särskilt , , Jamaicaoch som tänkbara nya mottagare av dettabistånd -- samtliga länder som har en BNP per capita somär flerdubbelt högre än de ovan nämnda länderna.Regeringens förslag är så mycket mer egendomligt somman själv i propositionen konstaterar att de nyainternationella s.k. consensusreglerna för dessa krediterkommer att begränsa deras verksamhetsfält.Vi vill i sammanhanget också påpeka att den utgåendereservationen på u-kreditanslaget uppgicktill 457 milj. kr., dvs. ett belopp större än det nuvarandeanslaget. Av denna reservation var 149 miljoner ointecknat,alltså ej utfäst för framtida åtaganden. Både den intecknadeoch ointecknade reservationen är således ansenlig.Med hänvisning till det uttalade behovet att värna defattigaste länderna, u-krediternas minskade betydelseinternationellt sett och även för svensk export samt denstora reservationen föreslår vi att anslaget till u-krediter förnästa budgetår sätts till 355 milj. kr. Tillsammans med denointecknade reservationen kommer det likväl att innebäraett betydande åtagandeutrymme.BITS tekniska biståndssamarbete, som i huvudsak gårtill medelinkomstländer, får vidkännas en besparing på ca20 milj. kr., dvs. avsevärt mindre än neddragningen till defattiga programländerna. Vi förordar här en ram på 282milj. kr., dvs. en neddragning med 22,5 milj. kr. utöverregeringens.Anslagsposten Projektbistånd infördes för att gemöjlighet att i kritiska situationer i icke-programländerkunna ge ett strategiskt stöd. finns andra möjligheter fördet. Regeringen avser använda anslagsposten för ändamål iprogramländer på sätt för vilka redan finns möjlighet ianslagsfördelningen. Därmed synes anslagsposten intelängre fylla avsedd funktion. Vi föreslår att för1993/94 ej anslår medel för anslagsposten.Svenska Institutet bedriver ett mycket värdefulltgäststipendie- och utbytesprogram. Vi stödjer interegeringens förslag om en nedskärning från 10 milj. kr. till7,5 milj. kr. Vi föreslår bibehållen nivå.nSammanställning av motionens budgetförslagAnslag:91/92SIDArege-ringen(s)skillnad C1AfDF270--321241-- 80UNDP670--560600+ 40UNICEF395--350370+ 20UNRWA146--130145+ 15multi. miljö155--4575+ 30FN:s fredsinsatser50--150100-- 50 C2Angola210190160170+ 10Botswana90607060-- 10Moçambique395365320360+ 40Sydafrika275255240265+ 25Tanzania530490445485+ 40Guinea-Bissau85704555+ 10Vietnam225200180200+ 20Katastrofanslaget1115--11811131-- 50Sär. miljöinsatser250--225250+ 25 C3U-krediter420--400355-- 45Bits tekn. samarbete324,5--304,5282-- 22,5Projektbistånd40--200-- 20Svenska institutet10--7,510+ 2,5 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de fattigas rätt och om ettutvecklingssamarbete för internationell solidaritet,2. att klargör att enprocentsmålet snarastmöjligt åter skall uppnås,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella insatser för att i-länderna skall uppnå 0,7-procentsmålet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en socialt och ekologisktansvarsfull marknadsekonomi och om gott styresskick,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundläggandebiståndsprinciper, i synnerhet om att koncentrera biståndettill de fattigaste länderna, om ett långsiktigt process- ochprograminriktat bistånd, om ett demokratifrämjandebistånd, om ett kvinnoinriktat bistånd samt om en merradikal skuldstrategi,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en strategi för befolkningsfrågorinför i ,7. att hos regeringen begär att den i direktiventill den kommission som Socialdemokraterna krävt imotionen ''Solidaritet och säkerhet för ett nytt '' börta upp de principiella frågorna om biståndet, t.ex.riksdagens inflytande, landramar, myndigheternas roll,m.m., i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om landramarnas betydelse,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om importstödets hantering,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sakanslagen och riksdagensinflytande,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge SIDA och övrigamyndigheter det stöd och de resurser som behövs för attkunna upprätthålla det goda arbete som bedrivs,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information om biståndsfrågoroch särskilt om internationaliseringen av undervisningen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bundet bistånd,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om globala miljöfonden GEF:smandat,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att SIDA:s riktlinjer bör varariktgivande för miljöbiståndet,16. att beslutar anslå förmultilaterala miljöinsatser,17. att beslutar anslå försärskilda bilaterala miljöinsatser,18. att beslutar anslå till FN:sutvecklingsprogram UNDP,19. att beslutar anslå till FN:sbarnfond ,20. att beslutar anslå till för Palestinaflyktingar, UNRWA,21. att beslutar anslå tillAfrikanska särskilda utvecklingsfond,22. att beslutar anslå för FN:saktioner för fred och återuppbyggnad,23. att beslutar anslå förutvecklingssamarbete med ,24. att beslutar anslå förutvecklingssamarbete med ,25. att beslutar anslå förutvecklingssamarbete med ,26. att beslutar anslå förutvecklingssamarbete med ,27. att beslutar anslå förutvecklingssamarbete med ,28. att beslutar anslå förutvecklingssamarbete med ,29. att beslutar anslå tillanslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd, varav avser ,30. att beslutar anslå 1 förkatastrofbistånd,31. att beslutar anslå för u-krediter genom BITS,32. att beslutar anslå för teknisktsamarbete genom BITS,33. att ej beslutar anslå medel tillanslagsposten projektbistånd,34. att beslutar anslå förgäststipendie- och utbytesprogram genom ,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett bra kulturbiståndinom anslaget Särskilda program.