mot · GG02Ub521 · 1993-01-26 00:00:00 — Läroplanens syfteSverige har arbetat med läroplaner somsamhällets viktigste styrinstrument för att säkerställa attskolorna tillhandahåller den undervisning somstatsmakterna beslutat. Det ligger emellertid ingetsjälvklart i att ha en nationell läroplan -- exempel finns påvälutvecklade industriländer som inte har nationellaläroplaner.I ett historiskt perspektiv har den svenska skolan varitstarkt centralstyrd. Detta var sannolikt nödvändigt i dessasamhällen -- men dagens välutvecklade samhälle ochgenerellt goda utbildningsnivå möjliggör avsevärt meradecentraliserade beslut och styrmedel för skolan. Dennadecentralisering och skapandet av lokal frihet att beslutaingår ju också i den nuvarande regeringens tydligasträvansmål. Vi är mycket positiva till och välkomnar dennautveckling.Samtidigt skall skolan ge alla barn och ungdomar engemensam grund att stå på för samhällsliv, arbetsliv ochfortsatta studier. I ett sådant system blir utbildningenslikvärdighet och skolornas resultat än mer aktuella frågoroch de nationella målen och riktlinjerna får tillsammansmed det nationella utvärderingssystemet en väsentlig roll.Nationella mål är bra -- men strategierna skall varalokalaVår grundinställning är att även i fortsättningenskall ha nationella läroplaner och kursplaner som tydligaoch konkreta måldokument -- men med mycket stor lokalfrihet att besluta om hur dessa mål skall uppfyllas. Vi villsåledes kraftfullt minska den centrala statliga styrningen avhur dessa mål uppnås. Det är vår fasta övertygelse att debästa besluten kan fattas lokalt i kommuner och skolor omhur man skall nå de nationella målen. Vår övertygelsebekräftas av de positiva resulaten från de kommuner somhaft försöksverksamhet med vidgade ramar för profilering.En konsekvens av denna fasta övertygelse är att vi anseratt statsmakterna inte längre skall besluta om någontimplan. Timplanen har historiskt haft en mycket starktstyrande effekt -- bl a beroende på att den var knuten tillstatsbidragets konstruktion.Centrala timplaner garanerar ingentingEn vanlig uppfattning är att timplanen skall bidratill en nationellt likvärdig utbildning genom att ange enminsta garanterad undervisningstid för eleverna. Vi menaratt denna uppfattning är en felsyn som sitter fast i gamlatankestrukturer. Drastiskt uttryckt skulle man kunna sägaatt antalet undervisningstimmar garanterar ingenting,utöver lärarens lön. Visst finns det samband mellan antaletundervisningstimmar och inlärning generellt -- meninlärning samvarierar med många fler faktorer som är minstlika viktiga, oftast viktigare. Lärarkvalitet, läromedel,pedagogisk metod, klasstorlek etc osv för att bara nämnanågra. Viktigast av allt är naturligtvis elevens motivation --men den samvarierar naturligtvis i sin tur med ovannämndafaktorer -- särskit med lärarens kvalitet.Kan Pricken vissla?Det bekymrar oss därför mycket att den offentligadiskussionen i så stor utsträckning rör enbart antaletundervisningstimmar i olika ämnen och inte det viktigaste --målen. Och diskussioner kring lärarnas kvalitet är i detnärmaste tabubelagda. Den söta historien om Pricken (enhund) sammanfattar:Läraren (stolt): ''Jag har lärt Pricken att vissla!'' Prickensägare (förvånad): ''Jag kan inte höra honom vissla! ''Läraren (förnärmad): ''Jag sade att jag har lärtPricken att vissla -- inte att han kan vissla! ''Vi anser således att timplanen är en fråga helt förkommunen och de lokala skolorna att besluta om. Eftersomkommunerna beslutar om hur lärarresurserdisponeras och hur undervisningen organiseras ochdimensioneras anser vi att de ska ha full frihet att ocksåbesluta om antalet undervisningstimmar.Mot detta kan anföras att den av Läroplanskommitténföreslagna timplanen endast är en minsta skyldighet förkommunerna att avsätta resurser till. Den får överskridasmen inte underskridas. Dagens situation med mycket hårtpressad ekonomi i flertalet kommuner innehåller sannoliktsvaret på hur många kommuner som kommer att överskridaden minsta skyldigheten. Vi tror däremot att omkommunerna ges full frihet, kan de hitta nya och kreativalösningar på hur man ska göra skolan bättre och nå målen iläroplanerna även inom ramen för begränsade ellerkrympande ekonomiska resurser.Daglig Hälsa, Lek och Idrott!Detta gäller enligt vår uppfattning alla ämnen -- med ettviktigt undantag! Nämligen ämnet Hälsa, Lek och Idrott.Elevernas goda fysiska och psykiska hälsa är den viktigastegrundförutsättningen för en god inlärningssituation.Sambanden mellan god fysisk hälsa och psykisk kapacitet ärväldokumenterade -- och välkänd sen gammalt i uttrycket:En sund själ i en sund kopp. Betydelsen av regelbunden ochdaglig motion är också mycket välkänd. En god folkhälsabaseras på att goda motionsvanor grundläggs underuppväxtåren. Av dessa skäl föreslår vi att ämnet Hälsa, Lekoch Idrott skall återfinnas på skolschemat dagligen.Utformningen beslutas naturligtvis lokalt -- men vi ser gärnaatt detta genomföres tillsammans och med hjälp avkommunens idrottsföreningar. Under skolans ledning ochstyrning naturligtvis! får alla idrottsföreningarett avsevärt ekonomiskt stöd av staten varför vårbedömning är att detta inte skall eller får öka kostnadernaför samhället. Vi vill också understryka att skolans ansvarär den vanliga nyttiga vardagsidrotten -- inte några formerav elitidrott.Bättre uppföljning och utvärderingNaturligtvis kräver vårt synsätt avseende de centralatimplanernas slopande avsevärt bättre uppföljnings-,utvärderings- och kontrollinstrument än vad som finns . Det kräver också ett mycket professionellt, effektivtoch ambitiöst skolverk -- med egna sanktionsmöjlighetergentemot kommuner och skolor som inte klararmåluppfyllelsen! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av centralt fastställdatimplaner,2. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i erforderliga lagar att kommunerna får frihet attorganisera undervisningstiden på de sätt de finner bäst ocheffektivast utan angivande av minsta undervisningstid,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om schemalagd daglig motion genomskolans försorg,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre nationell uppföljning,utvärdering och kontroll av läroplanens måluppfyllelse.