mot · GG02So216 · 1993-01-26 00:00:00 — Nordiska insatser för socialt utsatta grupper En oacceptabelt stor del av befolkningen i de nordiskaländerna kan betraktas som fattiga enligt ett relativtfattigdomsbegrepp, något som ytterligare accentueras avden starkt ökade arbetslösheten i . Enligt en nordiskarbetsmarknadsöversikt uppgick arbetslösheteni till över en miljon eller av arbetsstyrkan.Nationella rapporter visade att ungdomsarbetslösheten isamtliga nordiska länder uppgick till betydligt större tal änarbetslösheten generellt. Dessa alarmerande tal har redanöverträffats av verkligheten.Nordiska rådets socialutskott höll ettseminarium i för att redovisa nya forskningsrön ochskapa klarhet i förhållandet mellan arbetslösheten och desseffekter på befolkningens fysiska och psykiska hälsa. Avinläggen vid seminariet framgick att arbetslöshetenseffekter var mycket negativa för folkhälsan men särskiltallvarliga för ungdomar. Arbetslösheten betecknades somdet största hotet mot ungdomars utveckling.Undersökningar redovisades som angav en tydlig kopplingmellan arbetslöshet och ohälsa, både i fråga om psykiskaoch fysiska besvär. Beteenderubbningar till följd avungdomsarbetslösheten medförde ökad kriminalitet, ochäven antalet trafikolyckor uppvisade en allvarlig ökning.Däremot visade det sig att ungdomar som fick arbete snabbtförbättrade sin hälsa och sitt allmänna beteende, inklusiveen minskning av alkoholkonsumtionen.I sitt program ''Hälsa 2000'' har WHOunderstrukit vikten av en rättvis fördelning av hälsan(''equity in health''). WHO:s undersökningar har avslöjatstora skillnader i människors hälsotillstånd inte bara mellanmedlemsländer utan även mellan olika regioner i länderna.Även inom de nordiska länderna fanns avsevärda olikheter.Inom EG finns ett program för ekonomisk och socialintegration av underpriviligierade befolkningsgrupper,vilket löper 1989--1994 och är en fortsättning av tidigareprogram för bekämpande av fattigdom. Vidare har inomEuroparådet en rapport framlagts om allvarlig fattigdomoch social utstötning. Däri diskuteras bl.a., medutgångspunkt i sociala stadga, definitioner avfattigdomsbegreppet exempelvis den s.k. nyfattigdomen iEuropa, som huvudsakligen beror på den ökadearbetslösheten.Det är viktigt att organisera ett erfarenhetsutbyte för attsprida kunskaper och forskningsresultat hos institutioneroch organisationer i de nordiska länderna och därigenomöka uppmärksamheten kring de utsatta gruppernassituation. En samlad nordisk översikt över de socialt utsattagruppernas omfattning och villkor bör sammanställas underett gemensamt perspektiv och en samlad målsättning.Översikten bör vidare göras tillgänglig genom ettömsesidigt kunskaps- och erfarenhetsutbyte med syftet attfrämja nationella planer och insatser för att förbättra deutsatta gruppernas situation.En sådan nordisk kartläggning bör samordnas med EG-arbetet och de definitioner som EG utgår ifrån på dettaområde. Exempelvis bör en uttömmande definition avsebl.a. levnadsnivån och inkludera bl.a. social och kulturellisolering.En annan viktig aspekt i detta arbete att motverkasegregation och marginalisering är demokratiaspekten ellerberörda gruppers möjligheter att påverkasamhällsutvecklingen och medverka i denna. Detföreslagna arbetet, som kräver erforderligt projektstöd, börytterst sikta till att utarbeta en strategi för att uppnå denjämlikhet i hälsa och levnadsvillkor som WHO avser medbegreppet ''equity in health''. Det måste vara en naturligmålsättning att alla invånare i våra länder får del av derättigheter och den levnadsnivå som av de flesta betraktassom självklara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främjande av nordiska insatserför socialt utsatta grupper.