mot · GG02Kr402 · 1993-01-26 00:00:00 — Ansvarsfördelning mellan samhälle och ideella organisationer I budgetpropositionens bilaga 14, slår statsrådet fast att den s.k. subsidiaritetsprincipen är engrund för samhällets gemenskapstänkande.Själva begreppet subsidiaritet har getts olika innebörd,beroende på vem det är som tolkar begreppet.Civildepartementet definierar det som ''att beslut skallfattas på lägsta möjliga effektiva nivå''. En sådan allmäntformulerad innebörd ger ingen större vägledning.En fråga som måste ställas när detta begrepp lanseras ärom det finns en avsikt att därmed ändra viktiga grundvalari den välfärdsmodell vi har byggt upp i vårt land.Utifrån subsidiaritetsprincipen diskuteras icivildepartementets budgetbilaga folkrörelsernas och deideella organisationernas roll i samhället. Ett nytt anslag,''Stöd till ideell verksamhet'', på föreslåsockså.Statsrådet skriver att ''folkrörelser, föreningar ochenskilda -- det vi i allt oftare brukar kalla den ideellasektorn -- deltar i allt högre grad i förnyelsen avsamhällslivet. För att förnyelsearbetet skall fungera brabehöver samspelet mellan den offentliga och den ideellasektorn förbättras. ''Vidare poängteras att ''kunskapen om de områden därde ideella rörelserna kan komplettera statens ochkommunernas arbete behöver förbättras''.Statsrådet önskar se projekt som rör ett vidgat ansvarbland medborgare och föreningar särskilt inom områdensom sköts av statliga och kommunala organ.Det talas alltmer om att ideella insatser måste fåkomplettera samhällets åtaganden. Detta kan väl ingen hanågra invändningar emot. Problemet är dock vad som ansesvara ett komplement och vad som handlar om att ersättasamhällets insatser. Här finns ingen klar och tydlig gräns.Vår välfärdsmodell utmärks av att samhället har åtagitsig det ekonomiska ansvaret för viktiga sociala insatser, somexempelvis hemtjänst, färdtjänst och hjälpmedel. I övrigaeuropeiska länder har i stället frivilligorganisationer påtagitsig ansvaret för en hel del av dessa uppgifter.När vi kritiserar inslag i välfärdspolitiken, är detsamtidigt viktigt att lyfta fram det som är bra och som ökarmänniskors möjligheter att få den hjälp och service debehöver på sina egna villkor. För oss är det viktigt att slåvakt om samhällets ansvar. Handikapporganisationerna harockså reagerat på allt tal om att frivilligorganisationer skallöverta uppgifter från samhället.Vi vill här citera några rader ur en artikel i driver Röda Korset sedan längeledsagarservice. De rekryterade ledsagarna är främst äldrekvinnor. , ordförande i , är kritisk.Ledsagningen fungerar egentligen inte alls. Även omRöda Korset försökt rekrytera yngre ledsagare är vanansmakt stor. Unga funktionshindrade ringer ändå inte dit.Örebroavdelningen har också fått erfara att de oavlönadeledsagarna inte är så pigga på att jobba , helgeroch på somrarna. Några krav går ju inte att ställa.Olov ogillar hela idén bakom frivilligarbetet.Självklart har kommunen använt Röda Korset somargument för att inte bygga ut ledsagning.Pengarna går ju till Röda Korset.Vad denna artikel visar är att frivilligarbetet aldrig gerbrukarna av service den rätt som samhällets insatser ger.Grunden för verksamheten i en frivilligorganisation är justde frivilligas intresse och det går inte att ställa samma kravpå dem, som det gör på en person som är anställd.Samhällets ansvar för viktiga sociala insatser får aldrigöverlåtas på frivilliga krafter, däremot kan naturligtvissamhället köpa tjänster av andra, för att praktisktgenomföra verksamheter. Detta minskar dock intesamhällsansvaret.I dagens diskussion om frivilligorganisationernasuppgifter handlar det allt oftare om att organisationernaskall överta detta ansvar. För att återknyta till deninledningsvis berörda subsidiaritetsprincipen, så ges den avmånga tolkningen att samhället inte har ansvar för sådanservice som andra, i första hand familj och närstående menockså andra frivilliga krafter, kan erbjuda. Rent praktisktskulle det betyda att samhället inte har ansvaret förhemtjänst och färdtjänst. Först när det inte finns några somfrivilligt tar sig an uppgiften, träder samhället in. Det ärsamhällets subsidiära, dvs. stödjande, uppgift.Det får inte bli en sådan oklar gränsdragning mellanföreningars kompletterande verksamhet och samhälletsansvar att det hela blir en tolkningsfråga, där enskildasvärderingar styr. I det nya anslaget ''Stöd till ideellverksamhet'', försöker inte statsrådet klargöra vad som äruppgifter för föreningar och vad som är ett samhällsansvar.Bland sektorer där föreningar kan bedriva verksamhetnämns bl.a. omsorger. Vi kan inte se, att det som i dagbenämns omsorger i bl.a. kommunernas socialtjänst, är eninsats som kan överlåtas åt ideella organisationer.Innan det nya anslaget utformas måste det ges tydligareregler, som anger grunderna för samspelet mellan samhälleoch ideella organisationer. Så som propositionenformuleras måste förslaget avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klarläggande av samhälletsansvar resp. ideella organisationers uppgifter i anledning avanslag F 4, Stöd till ideell verksamhet.