mot · GG02T328 · 1993-01-26 00:00:00 — Stora delar av inland har en näringsstruktursom består av företag inom s.k. mogna branscher. Typisktär att forsknings- och investeringstakt är låg medan däremotuppköp, samgående och nedläggningar avproduktionsenheter är vanliga. Resultatet har blivitsysselsättningsproblem, för låg investeringstakt och för fåföretag med tillväxtpotential.Den snabba strukturomvandlingen som sker avnäringslivet måste mötas och pareras av en aktiv struktur-och näringspolitik.För att en bättre regional utveckling skall åstadkommasi inland krävs flera olika åtgärder som förbättrarkommunikationer, utbildning och andraramförutsättningar.Ett av de områden som har speciell betydelse förinlandets utvecklingsmöjligheter utgörs avtransportapparatens kapacitet ochkommunikationssystemens effektivitet. Eninfrastrukturutbyggnad så att väg, järnväg och flygtillsammans kan användas på optimalt sätt i Svealandsinland kommer väsentligt att bidra till regionernas ochlänens framtida konkurrenskraft.Inom vägområdet har E18 och E20 utpekats som delarav det kommande stamvägnätet. har dessutompåtalat att en led måste etableras i nord-sydlig riktninggenom inlandet. En rad studier visar på flera starkaargument som talar för attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden (E4 --------E4) också skall ingå istamvägnätet.Vi ansluter oss till denna uppfattning. Flera starkaargument talar för denna linje.Vägstråket fångar på ett naturligt sätt uppNorrlandstrafiken som har en slutdestination mot södraeller västra . Stråket skapar samtidigttillväxtförutsättningar för de olika företagen i inlandetsviktiga industribälte. Diagonalen utgör ennaturlig koppling till en nord-sydlig stamväg genomNorrlands inland.Jämfört med den s.k. Räta linjen (----) är Bergslagsdiagonalen/Askersundsledenöverlägsen i så gott som alla aspekter.Avståndet från till förkortasmed jämfört med transport på överStockholm. Linjen ger också radikalt förbättradelokaliseringsförutsättningar för Bergslagen och är ett viktigtled i att skapa de livsviktiga nya förutsättningarna för ökadkonkurrenskraft för området.En samhällsekonomisk kalkyl visar även attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden är lönsam ur rentransportsynpunkt. Jämförande studier har gjorts avalternativa sträckningar, R68-stråket och Räta linjen. I denanalys av godsflöden, transporter och terminaler som gjortsframkommer många intressanta och viktiga fakta.Vid en jämförelse med de båda andra alternativen visasatt Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden har mereget gods längs leden, har en större branschspridning, merav både snabbhets- och kapacitetskrävande gods samt flergodsterminaler.Om index sätts till 100 som bilgodspunkt,erhåller c:a 40, c:a 40, c:a 20,c:a 50, c:a 70 och c:a 100.Av dessa kommer de tre starkaste bilknutpunkterna --, och -- att betjänas av dennaBergslagsdiagonal/ Askersundsled.Det kommande stamvägnätet blir också effektivare ochbättre utnyttjat om både E18 och E20 tillsammans medBergslagsdiagonalen/Askersundsleden ingår. Analysenvisar att de dominerande slutpunkterna i förgodstrafik är och . En framåtblickvisar att dessa punkter får en ökad betydelse för Sverigemed ett växande godsflöde till och från EG-marknaden.Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden blir därmed allt merbetydelsefull som ett vägstråk i den terminal/lagertätasträckningen ------Sundsvall.Även ur miljösynpunkt har förslaget fördelar jämförtmed alternativa sträckningar eftersom diagonalen förenasmed flest kombiterminaler för järnväg. En satsning påBergslagsdiagonalen/Askersundsleden möjliggör såledesockså avlyft för långväga godstransporter till järnväg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden skall ingå istamvägnätet.