mot · GG02K325 · 1993-01-26 00:00:00 — budget 1993/94 Rationaliseringar och sparbeting i ett krisdrabbatSverigeStatliga och privata företag, kommuner och landsting,alla ställer helhjärtat upp på att dra åt svångremmen.Regeringen har redan i sin budgetproposition föreslagitbesparingar uppgående till . NyDemokrati har i sin partimotion med anledning avpropositionen föreslagit besparingar om ytterligare 43,5miljarder kronor.Riksdagen måste själv föregå med gott exempel och visaallmänheten, att det endast är genom omorganisation,rationaliseringar och rena sparåtgärder, som man kanarbeta sig ur en ekonomisk kris. Det är mot denna bakgrundoacceptabelt och opsykologiskt att presentera en budget,som på papperet visar en uppgång på beroende på atti vanlig statlig ordning drift- och investeringsbudget lagtssamman. Parentetiskt kan nämnas att totalkostnaden på 867miljoner kronor för budgetåret 93/94 i sammanställningenpå sidan 3 hänförts som förslag 92/93, en lapsus calami. Närbudgetsiffrorna rensats från investeringar på totalt 184miljoner -- 50 miljoner anslaget för 92/93 -- uppgårökningen på driftbudgeten till , en som det kan synasobetydlig och acceptabel siffra. I dagens kärva ekonomiskaklimat finns det dock knappast någon svensk administrativenhet som arbetar med ett lägre sparmål än . Dennasiffra är uppnåelig utan större ansträngning, speciellt omman som inte utsatt organisationen tidigare förnågon större ekonomisk press.Från sammanfattningen av budgeten för ochdess myndigheter läser vi, att anslag uppräknatsenligt de riktlinjer, som gäller statliga myndigheter. Dessariktlinjer återfinns i en förteckning frånFinansdepartementet, som rekommenderar enkostnadsuppjustering på , en enligt vår åsikt alltför högsiffra med hänsyn till att den tunga lönekostnadsdelen 0-budgeteras. Nyd anser det anmärkningsvärt, att inteFinansdepartementet sätter hårdare press på de statligamyndigheterna med en rekommendation på -- i ställetför + 5 %.En stor svaghet , , är atttotalinvesteringarna för 93/94 endast redovisats i en fotnotoch att vare sig förteckning eller analys gjorts avinvesteringarna, även om vissa kommentarer görs i textenunder de olika anslagsrubrikerna. Rent generellt kan manemellertid framhålla, att det ekonomiska klimatet inteinbjuder till mer än marginella investeringar avunderhållskaraktär.En närmare analys av de olika anslagsposterna låter sigsvårligen göras då posterna omfördelats i förhållande tillförra budgetåret.A 1. ledamöter och partier m.m.Med hänsyn till krisläget är det oacceptabelt attuppjustera denna anslagspost på toppen av en 8-procentig ökning mellan 91/92 och 92/93. Ny Demokratiföreslår att kostnaderna fryses på 92/nivå. Anslagetblir således 333 814 000 kr.A 2. Riksdagsutskottens resor utom SverigeCirka har förbrukats av detta hårtkritiserade 3-åriga reservationsanslag, en rimlig siffra.A 3. förlagsverksamhetEfter en kraftig 30-procentig ökning har detta anslagstabiliserats på en hög nivå. Med tanke på kontinuerligtsjunkande kostnader inom tryckeribranschen föreslår nydatt en utredning görs om nedläggning av tryckeriet och enutläggning på privata företag av denna verksamhet.A 4. byggnaderRiksdagens förvaltningskontor har ibudgetpropositionen lagt fram ett mycketkostnadskrävande förslag till ombyggnad av hus,som innebär en omfattande flyttkarusell. I 1992 årspenningvärde har projektet kostnadsberäknats till 250miljoner. Alla kostnader har dock inte tagits med,exempelvis de arkeologiska utgrävningskostnaderna förkulvertar. Mot bakgrund av erfarenheter av tidigarekostnadsberäkningar finns god grund anta att det bliromfattande kostnadsökningar. Det kan nämnas attåterflyttningen från blev 30--dyrare änberäknat. Det kan mycket väl bli fråga om en verkligkostnad på mellan 300--. Är då dettaverkligen behövligt just nu och går det att motivera att såmycket skall tas av skattebetalarnas medel? I detstatsfinansiella läge som råder är det inte försvarbart attsätta igång med ombyggnader som inte är nödvändiga ochsom det inom råder mycket delade meningar om.Dessutom bör riksdagshusens grundförhållanden ochsprickbildning utredas innan ombyggnadsverksamhet sättsigång. Det finns nämligen diametralt motsattauppfattningar hos experter om hur det förhåller sig medbyggnadernas kondition.Förvaltningskontorets förslag har utformats av ensärskild lokalkommitté under () ledning.Den tillsattes 1989 och har enligt förvaltningsstyrelsen haftatt förutsättningslöst överväga lokalresursernas framtidaanvändning. Kommittén har arbetat bl.a. efter enpromemoria med skilda synpunkter på arbetsrummen ochboendet, den sociala samvaron, entréfunktionen,kommunikationer mellan huskroppar, mötesplatser ochlokaler m.m.Ambitionen som styrt ombyggnadstankarna har varitvällovlig eftersom det handlat om att åter göra det gamlariksdagshuset till politikernas hus och till ett centrum iriksdagens politiska liv. har emellertid inteinsett att förutsättningarna saknas och det beror påledamöternas ändrade förhållanden och vanor. Det är heltenkelt nostalgiska drömmar som styrt lokalkommittén. ''Försök ej härma förgången värma'' (ur Stanser av lordByron).Under den gamla tid hade ledamöterna inteegna rum. Man hade voteringar direkt efter respektivekammarärende, även -- ibland efter midnatt.Statsråden var i huset och deltog i voteringarna, eftersomde inte hade ersättare. Därför var mångaregeringstjänstemän på plats i föröverläggningar, föredragningar etc. Det fanns inte såmycket personal. Husen dominerades av ledamöterna. Manvistades i kamrarna, korridorerna, läsrummen,sammanbindningsbanan och man utnyttjade av naturligaskäl riksdagsrestaurangen och dess kafé mycket intensivt --av ofrånkomliga och helt naturliga skäl var det ett liv och ettmyller i huset. Kan detta återskapas?Nu har alla ledamöter egna rum med toalett, egna data-terminaler, möjligheter att följa kammaren via radio ellerintern-tv. Fler torde vara mer engagerade i aktiviteterutanför riksdagshusen. Man arbetar med terminal ihemmen, telefax etc. De flesta ledamöter kommer tillriksdagen och reser hem på torsdag kväll.Många tillbringar således iriksdagshuset. Det finns många assistenter och fler tordedet bli även på handläggarnivå.Riksdagens utskott är ju den tunga delen i riksdagensarbete. Östra fungerar nu mycket väl förändamålet. Det är inte välbetänkt att flytta ut dennaverksamhet i periferin.Inom kort kommer personvalsutredningen att framläggaförslag som i väsentlig grad kan ändra betingelserna förriksdagens arbete. Det förekommer överläggningar mellanpartiledningarna om mer övergripande förändringar somrör valperiodens längd, antalet riksdagsmandat m.m. Inomriksdagens eget område arbetar riksdagsutredningen medförslag till ändrad arbetsorganisation. Sammantaget kan detbli fråga om stora förändringar. Det är med andra ord fel tidatt företa om- och tillbyggnader.Riksdagen skall inte nu fatta beslut om någon vidlyftigoch kostsam omflyttningsrockad, som sedan visar sig blifelaktig. Enligt vad som anförs i propositionen harriksdagen redan tagit över ansvaret förUtbildningsdepartementets byggnad. I nuvarande läge börman på samma sätt som vad gäller statsministerfastighetenvid kunna lägga ombyggnadsarbete i malpåse.Om det ej bedöms möjligt bör viss ombyggnad ske ochlokalerna disponeras av sådana organ som finns inomriksdagen -- -- eller står nära.Möjligheterna att hyra ut hela eller delar av fastigheten tillregeringens utredningsverksamhet eller liknande börundersökas. Inför framtida lokalbehov bör enmer övergripande utredning kunna företas när resultatet avpågående konstitutionella utredningar och överläggningarrörande arbetsformer är avslutade samt när detstatsfinansiella läget är bättre.Riksdagen disponerar nu ett stort antal kulturhistorisktvärdefulla byggnader i . Det är plottrigt ochombyggnaderna för anpassning till verksamheterna blirextremt dyra och varsamheten mot byggnaderna får vika.Det finns därför skäl att leta efter en större byggnad somkan rymma merparten av ''utanförliggande''verksamheter, exempelvis det gamla bankhuset vid . Man bör också överväga om det är så bra attledamöternas arbetsrum också skall vara övernattningsrum.Bostadsfrågorna måste också utredas innan man binder sigför stora investeringar.A 5. förvaltningskostnaderBudgetförslaget 93/94 är med 231 miljoner obetydligtlägre än för 92/93. Lönekostnaderna utgör avdetta belopp. Det är därför extra viktigt att man gör enförutsättningslös bedömning av möjligheterna att reduceraantalet anställda med minimum , vilket skulle ge enbesparing på ytterligare 7 miljoner. I stället har man ibudgetförutsättningarna utgått från ett oförändrat antaltjänster, vilket i dagens krisklimat är en felaktigförutsättning. I förvaltningskostnaderna ingår normaltinvesteringar inom dataområdet som en stor post. Tyvärrfinns inte den planerade utvecklingen härvidlag illustrerad isiffror -- varken investeringar eller driftkostnader -- vilketgör en närmare analys omöjlig. Nyd vill emellertid rikta ettvarningens ord beträffande kostnaderna som ärförknippade med omläggning och förbättringar avexisterande datasystem. En god regel är att fördubbla deframräknade investeringskostnaderna. Vi ämnar inteacceptera oförutsedda investeringskostnader idatasystemen om sådana äskanden dyker upp som begäranom tilläggsanslag. För att kunna göra en meningsfullbedömning av investeringarna på dataområdet är detnödvändigt att ha en 3-årsbudget, som givetvis skallinkludera beräknade investeringar för budgetåret 93/94. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget A 1. ledamöteroch partier m.m., för /94 anvisar sammabelopp som /93, dvs. ett förslagsanslag på333 ,2. att uppdrar åt förvaltningskontoratt företa en utredning av tryckerikostnaderna i enlighetmed vad i motionen anförts,3. att beslutar att inte genomföra de avlokalkommittén föreslagna ombyggnadsarbetena för ca ,4. att , om yrkande 3 inte bifalls, som sinmening ger förvaltningsstyrelsen till känna att deomfattande ombyggnader som lokalkommittén föreslår inteskall komma till utförande under den ekonomiska kris somnu råder i landet,5. att , om yrkande 3 eller 4 inte bifalls, beslutaratt endast utföra erforderliga renoveringar i detbyggnadsbestånd som enligt lokalkommitténs föreslag skallbyggas om för ca ,6. att uppdrar åt talmanskonferensen att företaen ny utredning om riksdagshusens kondition ochgrundläggning innan omfattande ombyggnadsarbetenpåbörjas,7. att före beslut om att genomgripandeombyggnader av hus skall företas avvaktarresultaten från de utredningar som kan komma att påverkaombyggnadsplanerna,8. att uppdrar åt talmanskonferensen att företaen utredning med syfte att finna större byggnader närariksdagen som skulle kunna ersätta alla småfastigheter iGamla stan,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppräkningsnormen förstatliga verk och myndigheter bör vara på 1992/nivåeller lägre,10. att beslutar minska antalet anställda iförvaltningen och till anslaget A 5.Förvaltningskostnader anvisa ett förslagsanslag på ,11. att , om yrkande 10 inte bifalls, uppdrar åtförvaltningskontoret att undersöka möjligheten attrationalisera verksamheten.