ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T333 · 1993-01-26 00:00:00 — Målet för trafikpolitiken måste vara att erbjudamedborgare och näringsliv i landets olika delar entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad.Förbättrad infrastruktur är utifrån många synpunkterbra. Den underlättar persontransporter. Denförbättrar näringslivets konkurrenskraft. Den kan bidratill en större arbetsmarknad. Den kan förbättramiljösituationen. Den kan minska olycksriskerna.Den kan, särskilt i rådande läge, minska arbetslösheten.Med dessa grundsatser som bakgrund måste man sätta insatsningarna, särskilt stora sådana, i ett nationelltperspektiv. I detta perspektiv knyter och E 4samman och med de mellanliggandestora städerna , , ochNorrköping. I denna korridor bor och verkar nästan 3.5miljoner människor. Av den totala sträckan --, , återstår efter 1995 endast två avsnittsom ej är motorväg. Dessa är --ochLandvetter--. Sammantaget motsvarardetta av den totala vägsträckan mellan ochGöteborg.För sträckan --Viared, strax väster ,pågår förprojektering och framtagande avförfrågningsunderlag för totalentreprenad. Genom extraanslag skulle en byggstart vara möjlig. Fördelen , strax öster , och måstesträckningen av en framtida motorväg klarläggas. Dennuvarande osäkerheten försvårar i betydande gradkommunernas planering.Korridoren längs är den som, av fem motGöteborg riktade korridorer, har störstutvecklingspotential. Längs ligger Landvetteroch flygplatser. Alla kommuner längs riksväg 40har ett gemensamt intresse av att motorväg byggs längs helasträckan och anser dessutom att en sådan utbyggnad är ettvitalt nationellt intresse. Genom en sådan utbyggnad skapasförutsättningar för utveckling av näringsliv och boende ihela området.Sammanfattningsvis kan följande motiv ges somexempel på varför en utbyggnad av till motorvägär viktig: stor betydelse för infrastrukturen som entvärförbindelse i ett nationellt nät, är viktigsom en komponent i ett strategiskt stråk, riksväg 40prioriteras av , billigare än andra möjligaalternativ, de fysiska möjligheterna för utbyggnad ärgoda, utbyggnaden kan börja omgående,utbyggnaden är synnerligen angelägen avsysselsättningsskäl, är en av de tre vägar somhaft och förutses få störst trafiktillväxt, tillgodosernäringslivets behov av rationella transporter, vidgararbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om betydelsen av en utbyggnadav som en del i ett nationellt vägnät.
mot · GG02T334 · 1993-01-26 00:00:00 — De statliga infrastrukturverkens verksamhet i egen regi Kommunikationsministern anser att börrenodlas till en beställarorganisation och föreslår att detbolag som bildas av verkets produktionsorganisation därförbör vara fristående från och privatiseras.Anläggningsbranschen för vägar och järnvägarkännetecknas av bristande konkurrens. Endast ett fåtalprivata företag har förutsättningar att konkurrera om destora projekten med den statliga egenregiverksamheten. Enföljd av regeringens förslag skulle med stor sannolikhet bliatt de stora privata företagen tar över och styr marknadenför vägbyggande och vägunderhåll. Därmed uppstår en riskför privat monopol inom denna verksamhet.Enligt vår uppfattning finns ett stort värde i att bedrivaen del av branschens produktion i egen regi. Framför alltkommer det då att finnas en möjlighet att värdera de anbudsom lämnas av utomstående entreprenörer. Detta gällerspeciellt då det finns få producenter och därmed risk förmarknadsuppdelning som omintetgör en effektivkonkurrens. I en sådan situation blir det extra viktigt att detfinns en egen-regiverksamhet knuten tillbeställarorganisationen. Om så inte är fallet kommer dennaatt sakna förutsättningar att korrekt värdera de anbud somkommer in och att bryta lokala monopol. Möjligheterna attpå ett effektivt sätt förvalta statens resurser minskar då.Det kan däremot vara skäl att överväga en samordningav statens resurser inom anläggningssektorn, i dagslägetframför allt inom Väg- och , för att garantera högkvalité till acceptabla kostnader när de ökadeinfrastruktursatsningarna genomförs. En möjlighet är att iförsta hand och samordnar sinaproduktionsresurser i en statlig helägdproduktionskoncern. Dess uppgift skulle vara att bygga ochunderhålla vägar och järnvägar och därmed medverka tillatt beställarorganisationen i respektive verk upprätthållersin kompetens och därmed utövar ett konkurrenstryck påde privata företagen. Vi föreslår att en sådan modell utreds. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå vad som i proposition1992/93:100 anförts om marknads- ochkonkurrensförutsättningar för verksamhet,2. att beslutar avslå vad som i proposition1992/93:100 anförts om bolagisering av Vägverketsproduktionsverksamhet med inriktning mot ,3. att hos regeringen begär att frågan omsamordning av statens produktionsresurser utreds.
mot · GG02T335 · 1993-01-26 00:00:00 — Att cykla är bra för hälsa och miljö!Att cykla är roligt!Men det måste bli säkrare.Vägverket har ett antal projekt för att utvecklacykelturismen och det vardagliga cyklandet och för attförbättra trafiksäkerheten. Bidraget till byggande avcykelleder är dock otillräckligt. Det borde öka inom ramenför det totala anslaget.Ett av projekten, som enligt vår uppfattning börprioriteras, är en cykelled från fäste viaBorgholm till , en sträcka på 8 mil. Urturistsynpunkt vore en sådan led en bra satsning. Urtrafiksäkerhetssynpunkt vore det än mer angeläget, medhänsyn till den mycket intensiva trafiken undersommarhalvåret. Det är verkligen förenat med stor fara attförsöka färdas den vägen per cykel . Ursysselsättningssynpunkt har tidpunkten aldrig varitlämpligare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny cykelled påÖland.
mot · GG02T336 · 1993-01-26 00:00:00 — Upprustning av väg 272 i Väg 272 sträcker sig mellan och viaGysinge och . byggdes dessnedre del ut till en ny väg mellan och , projekterades ytterligare ett nyttvägavsnitt, den här gången mellan länsgränsen (C--U län)och . Sträckan mellan Björnarbo och länsgränsenreparerades i slutet på 1980-talet.På vissa avsnitt är denna länsväg intensivt trafikerad,bland annat på sträckan --Uppsala.Förbättringarna som gjorts mellan och harinte innefattat delen fram till . Detta måste sessom mycket angeläget. trafikräkning sommaren1992 visade exempelvis att cirka 2 000 fordon per dygntrafikerar avsnittet Harbo-Östervåla.Det är hög tid att förbättra sträckan --,särskilt delen mellan och . Vägen i dessnuvarande skick har låg standard och en upprustning ärnödvändig.Kostnaden för en helt ny väg mellan ochÖstervåla uppskattas till 60--. Dessapengar föreslås tas inom ramen för regeringensinfrastrukturprogram. I samband med vägbygget bör ävencykeltrafiken underlättas med nya cykelbanor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att projektera enupprustning, alternativt en ny väg, mellan ochÖstervåla.
mot · GG02T339 · 1993-01-26 00:00:00 — Väl fungerande kommunikationer är av avgörandebetydelse för ekonomisk tillväxt, sysselsättning och godlivskvalitet. I regioner med långa avstånd, i glesbygden ochi de s k skogslänen är detta särskilt viktigt. Därför krävssärskilda insatser för kommunikationerna i det svenskainlandet. Med målsättningen att hela ska leva,förutsätts en aktiv regionalpolitik med bl a satsning på enutbyggd infrastruktur i form av moderna järnvägar ochförbättrat vägnät.Inlandskommunerna har sedan bildandet avInlandskommunernas () på ettmycket konstruktivt sätt drivit arbetet för en medvetenutveckling av inlandets turistiska möjligheter. Arbetet harhaft målsättningen att rädda och utveckla trafiken påInlandsbanan samt att lansera begreppet somen trafikåder genom hela det svenska inlandet frånHalmstad via ----, för attsedan ansluta till , strax söder om 1991 har en enhetlig vägnumrering, ,från , väster om via ----, skapat möjligheten till en sammanhållen trafikåderända från till . går Europaväg45 från söder ut via ------till . Genom att densvenska delen, , lyfts till Europavägsstatus skapasmöjligheten till vidareutveckling av denna status via dennorska till . Därmed har mansammanbundit vår kontinents sydspets med dess nordspetsoch skapat en transeuropeisk förbindelseled.Det finns också anledning att observera att de trenordligaste länen hemställt, att skallingå i ett framtida stamvägnät.Inlandsbanan och kommer attbli allt mer viktig som turistled och en symbol för inlandetssträvan att marknadsföra sig som ett eget turistområde.Norra inlandet som helhet bidrar med stora turistiskavärden för övriga . I ett Europaperspektiv har dennadel av särskilda kvaliteter genom sin karaktär avenda kvarvarande orörda vildmark.Turismen är en mycket betydelsefull näring för att uppnåbåde en mer differentierad arbetsmarknad och ett meradifferentierat kulturutbud. En väl fungerande turistnäringär att betrakta som ett slags katalysator för att få samhälletatt fungera väl i hela norra inlandsstråket. Förturistnäringen, som både direkt och indirekt berörs avvägsträckningen, skulle en Europavägsstatus ytterligareförbättra möjligheterna att skapa aktiviteter ochverksamheter och därmed bättre underlag försysselsättningen i området.Ett särskilt Inlandsvägspaket bör avsättas för ensnabb upprustning av aktuella vägavsnitt. Därmed skapasdessutom omedelbar sysselsättning i ett område med f n denstörsta arbetslösheten i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett inlandsvägspaket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge stamvägsstatusoch Europavägsstatus för sträckan ----.
mot · GG02T340 · 1993-01-26 00:00:00 — pågår ett arbete inom med atttill regeringen föreslå ett nationellt stamvägnät medmålstandard för och investeringar i detta. Arbetet kommeratt slutföras innan de nya flerårsplanerna börjargälla 1994-01-01.Det preliminära förslag som lagts skall kompletterasmed ytterligare två strategiska förbindelser. Det gäller enförbindelse från E 4 i mot samt enfrån med en anslutningspunkt till E4 i Östergötland.Vad avser förbindelsen från finnsi huvudsak två alternativa sträckningar,''Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden'' dvs sträckanSöderhamn/--/------samt alternativet ''Räta linjen'', dvssträckan ----Norrköping.De dominerande godsströmmarna till och från norraSverige går diagonalt från via Bergslagenmot , och övriga . LängsBergslagsdiagonalen/Askersundsleden finns två av SJ:sstörsta godsterminaler -- och -- vilketger goda möjligheter till samordning av långvägagodstransporter. Kombiterminaler finns i , ,och Jönköping.Företag inom bilgodsförmedling anger klart att ortersom har kombimöjlighet är attraktivare somlokaliseringsort för framtida godsflöden. Just möjlighetenatt få kombinationer mellan transportmedel anges sommycket viktigt. Detta talar förBergslagsdiagonalen/Askersundsleden.Bilgodsförmedlingsföretagen anger överlag att tillväxtensker i de terminalorter som redan är stora, främst ,, samt och . Dettatalar för Bergslagsdiagonalen och inte för Räta linjen. Justorterna , och blir de storabrytpunkterna i fraktarnas rikstäckande trafik i ett ''hub-system'' (trafiksystem med stor centralpunkt och ''ekrar'' avtrafik ut).Vägstråkets ''omland'' eller upptagningsområde förregionalt producerat gods är också betydelsefullt.Bergslagsdiagonalen har genom sitt västliga läge, ettbredare sådant. Exempelvis har den stor betydelse förVärmlandstransporterna.Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden främjar på ettbättre sätt än Räta linjen regional balans. Flera regionermed allvarliga strukturella problem skulle få en injektionoch ges reella ekonomiska incitament till nyaföretagsetableringar.En högklassig Bergslagsdiagonal/Askersundsled löserflera tätortskonflikter och ger stora miljövinster i bl aVadstena, och Ludvika.Den planerade Västerleden i talarockså för att vägförbindelsen från södra Norrlandskustenmed anslutningspunkt till E 4 i dras längrevästerut än Räta linjen.Ett antal starka skäl talar för attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden skall ingå istamvägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upptagande avBergslagsdiagonalen/Askersundsleden i stamvägnätet.
mot · GG02T341 · 1993-01-26 00:00:00 — Vägsalt används rikligt för att förhindra halavägbanor. Det är möjligen ur trafiksäkerhetssynpunktpositivt på större genomfartsstråk där hastigheten är högoch resvägarna ofta är långa. Däremot är saltning heltonödig där människor i regel färdas kortare sträckor.Den snö- och issörja som uppstår vid saltning är mångagånger en allvarlig trafikfara. Särskilt besvärlig är sörjan vidmörkerkörning och i tät trafik då bilrutorna är svåra atthålla rena. Biltrafikanternas beteenden styrs ofta avförutsättningar och förväntningar. En väg med vinterväglagbringar ned hastigheten avsevärt. När bilister ser att detråder halka och vinterväglag kör de med större försiktighet.När man däremot lockas att tro att det råder sommarväglagvintertid ökar farten betydligt och hala fläckar kan fåödesdigra följder.Dessutom är vägsaltet en plågoande för bilen. Saltetåsamkar den svenska bilparken enorma skadebeloppårligen.Positiva och negativa faktorer vägs samman för attbedöma nyttjandet av salt som halkbekämpningsmedel. Enviktig faktor i denna avvägning är dess totala konsekvenserför den yttre miljön. I det faktaunderlag som finns beskrivsvegetationsskador, saltvattenupptag, klorid som blockerarupptag av näringsämnen, försämrad markstruktur,vittrande byggnader, salthalter i yt- och grundvatten. Saltetpåverkar även jordens struktur -- hålrummen minskar ochgör det svårare för syre och vatten att tränga ner i jorden.Ofta följer våra vägar grusåsarna i landskapet. Dessaåsar håller i regel värdefulla grundvattenmagasin samtidigtsom de innehåller lättinfiltrerat material. Studier av detta,med negativa effekter, finns bl a på och i Finland.I tillgängligt faktaunderlag saknas dock uppgifter, vilketgör det svårt att få en heltäckande bedömning. Storamängder avfettningsmedel, spolarvätskor och andrabilvårdsmedel används . Saltets nedsmutsandeinverkan på våra vägar kan misstänkas medföra att onödigtmycket lösningsmedel måste användas. I hardenna del uppskattats till av totalmängden ,eller . En minimering av saltanvändningen skullekunna bidra till att det nationella målet för minskning avlösningsmedelsanvändningen till hälften , enligtregeringens proposition 1990/91:90, skulle kunna uppfyllas.Det vore värdefullt om en heltäckande bild avmiljökonsekvenserna av fortsatt vägsaltanvändning kundeutarbetas. En sådan utredning skulle bl a innefattasambandet mellan saltanvändningen ochbilkemikalieförbrukningen och saltets eventuella effekterpå oljeavskiljarnas funktion vid bilvårdsanläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minimering av bruket av vägsaltsamt om behovet av en heltäckande bild av vägsaltetsinverkan på den totala miljön.
mot · GG02T342 · 1993-01-26 00:00:00 — ''Räta linjen'' är en tänkt vägsträckning från Norrköpingtill . Tar man fram kartan och drar en rak linje mellande båda städerna finner man att både ochKatrineholm ligger mitt på den linjen. går den störstavägen mellan dessa orter en extra sväng över . del av trafiken från norr till söder och tvärt om tar alltsåvägen över och är bara genomgångstrafik. IStockholm utgör trafiken ett allt större problem. Olikalösningar har diskuterats och det som är mest aktuellt ärbyggandet av dyrbara kringleder för att avlasta staden fråntrafik och de miljöproblem som den medför.Fortsätter vi att titta på kartan och ritar in den nyavägsträckningen så ser man att vägen skulle förbättra detstrategiska läget för både och Eskilstuna.Kommunikationerna är en av stora svagheteroch speciellt uttalat är problemet i som dessutomhar dåliga järnvägsförbindelser. Detta inverkar på ettnegativt sätt på utvecklingsmöjligheterna. Vägen skulleplacera mycket mera centralt påkommunikationskartan över Sverige.Om man tittar på vad man får för pengarna så kan mankonstatera att man skulle kunna bygga längresträcka väg på räta linjen än vad man skulle få på enkringled i . Det senare projektet blir nämligenkomplicerat med viadukter, broar och tunnlar som är dyraatt bygga. Miljöproblemen som kan hänföras tillgenomfartstrafiken skulle försvinna från Stockholm.Miljömässigt är detta projekt mera tveksamt änSvealandsbanan. All fordonstrafik är miljöförstörande.Sörmland skulle bli mera belastat med avgaser ochmiljöförstöring. Ser man däremot det hela i ett nationelltperspektiv så ökar inte miljöbelastningen utan den snarareminskar. Avståndet från norra till minskaroch det är alltid närmast att åka kortaste vägen.Ovanstående synpunkter är viktiga att beakta ikombination med att bättre vägsträckning för Sörmlandsdel skulle innebära att även arbetssituationen skulle kunnaförbättras för många arbetslösa. Dels kan arbetspendlingmöjliggöras från länet i kristider, dels och framför allt skullelänet bli attraktivare och kunna locka företag till länet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''räta linjens'' sträckning genomSörmland.
mot · GG02T343 · 1993-01-26 00:00:00 — Vägförbindelsen /--norra -- arbetar med långsiktigautvecklingsplaner för vägnätet. En av de frågor somVägverket aktualiserat är en utveckling av enny och mer gen förbindelse /--norra --har redovisat fyra olika alternativ vad gällerE4:ans framtida sträckning. Alternativ 2 har sträckningMalmö--------norrut ochalternativ 4 ----------norrut. Alternativ 1 innebär att vägen ligger kvari nuvarande sträckning, alternativ 3 ------norrut.Att utveckla en förbindelse med en östlig sträckningenligt alternativ 4 a ger stora förbättringar för de nationellatransporterna. Tillgängligheten mellan E4:ansupptagningsområde i norr och /Lund-området, ett avlandets befolknings- och näringsmässigt tyngsta, förbättrasavsevärt. Det gäller också för de utlandstransporter somkommer via . Även för utlandstrafiken viaTrelleborg, en trafik som förväntas öka i betydelse, ger ensådan sträckning stora förbättringar.För utvecklingen i är en förbindelse av högkvalitet upp mot nödvändig. En utveckling ien östlig sträckning skapar nya utvecklingsmöjligheter iområden som har relativt dålig vägstandard. Dennationella tillgängligheten förbättras för det inre av ochöstra , liksom för delar av och södraSmåland. För inomregionala resor och transporter erhållsockså stora förbättringar i viktiga resrelationer.De nya möjligheter en bro över skapar förnäringslivsutveckling, socialt och kulturellt utbyte m.m. till vara. Det är viktigt att sådana effekter kan spridas,inte bara till brons närområde, utan också till andra delar avSydsverige.De bedömningar som gjorts av de trafikekonomiskaeffekterna av de olika sträckningar som studerats talarockså för ett östligt alternativ.Det är också viktigt i detta sammanhang att E22:anbyggs ut till motorväg i huvudsak i nuvarande sträckning.Med tanke på den stora betydelse åtgärderna har, såvälnationellt som för utvecklingen i , bör de höra tillde mest angelägna bland de insatser som planeras för attutveckla landets infrastruktur. Genomförandet bör därförske så snabbt som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utveckling av en östligvägförbindelse /--norra --.
mot · GG02T344 · 1993-01-26 00:00:00 — I dagens riksvägsnät betonas i hög grad relationerna medStockholm. Avsaknaden av en diagonal vägförbindelsemellan och är kännbar,framför allt för Bergslagen men även för ochNorrlands kustland.Bergslagsdiagonalen från genomFalun// över med vidarekopplingsöderoch västerut är ett mycket angeläget komplement i detövergripande vägsystemet.Hittills utförda studier visar att Bergslagsdiagonalen ärsamhällsekonomiskt lönsam och ger flera regioner positivautvecklingseffekter.Bergslagsdiagonalen förkortar inord-sydlig riktning jämfört med E4 över Stockholm.Bergslagsdiagonalen ger trafikekonomiska vinster i formav sparad tid och lägre fordons- och bränslekostnader.Bergslagsdiagonalen minskar belastningen påvägsystemet både i och i de öst-västligastråken i , vilket innebär att ocksåtrafiksäkerhets- och miljövinster uppnås.Bergslagsdiagonalen behöver endast relativt korta nyavägavsnitt för att den eftersträvade strukturen uppnås.Bergslagsdiagonalen ger stora samhällsekonomiskavinster, och stärker den regionala utvecklingen iBergslagen, och Norrlands kustland.Benägenheten för nylokaliseringar och expansion kommeratt öka i de berörda områdena.Bergslagsdiagonalen förstärker berörda regioner i ettutvecklat europeiskt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Bergslagsdiagonalen.
mot · GG02T345 · 1993-01-26 00:00:00 — är viktigaste flygplats medomfattande flygverksamhet inte minst på charterområdet.Det är därför av stor betydelse att flygplatsen på ettbekvämt sätt kan nås från hela sitt upptagningsområde.Vägarna till är av hög klass från ochBorås. Anslutningsvägarna från E3 och därmed från ettavsevärt upptagningsområde i och norraÄlvsborgs län är bristfälliga. Det är en angelägen uppgift attåstadkomma en kort och högklassig väg från E3 tillLandvetter.Detta bör prioriteras i planer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bättre vägförbindelse mellanE 3 och Landvetterflygplatsen.
mot · GG02T346 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvaliteten på landets vägar är en samhälleligangelägenhet. Det är viktigt att vi som bilister och även denyrkestrafik som färdas på våra vägar kan göra det så säkertsom möjligt. I och med en aktiv trafik på våra vägar ökarockså riskerna för olika former av olyckor.Riksdagen har gett direktiv till om att de skallarbeta aktivt för att på alla tänkbara sätt minska riskerna förtrafikolyckor. har då svarat med sänktahastighetsgränser på vissa sträckor, viltstängsel, vägsalt ochannat. ambitioner med direktiven, liksomVägverkets olika försök att leva upp till dem, är bra. Färretrafikolyckor är en viktig målsättning.Vägsaltet som ett försök att nå upp till dennamålsättning kan dock bitvis ifrågasättas. Vägsaltet leder tilldålig sikt och ofta ett ''slaskigt'' underlag. Vidmörkerkörning märks de problemen allra tydligast. Det ärockså känt att vägsaltet sliter hårt på våra bilar, de rostarfortare och kräver en tätare rengöring än då vägsalt intefinns som vägunderlag. Vägsaltet är också tärande pånaturen och direkt ovänligt för miljön. Det leder till att pH-värdet sjunker, att tungmetaller fälls ut och påverkargrundvatten och växtlighet, att vägar och broar luckras upp.Inom vissa län och/eller enskilda kommuner bedrivs olika försök med alternativ till vägsaltet. Man provarbland annat att köra på ett helt rent underlag, dvs. utannågon form av utsläpp. Andra platser gör försök medalternativ kalkning på vägar, gång- och cykelbanor. Gävlekommun i jobbar med kalkning somalternativ till saltning.Vägverket skulle mera medvetet kunna driva liknandeförsök som de utvecklar idéer och provar andrametoder än saltning. Försöksverksamheten skulle förutomkalkning kunna innefatta till exempel uppvärmd sand,skyltar med information om temperatur, väglag ochrådande hastighetsbegränsning. Skyltarnas olikainformationstexter skall kunna ändras centralt från t.ex. ettnärbeläget polishus vilket förekommer i Hudiksvallskommun.I passerar 1 000-tals bilisteroch yrkeschaufförer längs . I vårt län finns ocksåmindre trafikerade vägar med växlande underlag.Gävleborgs län skulle därför med sin stora spridning påolika vägbanor och underlag vara ett bra län att provaalternativa metoder för vägsalt inom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet med minskadanvändning av vägsalt.