ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K611 · 1993-01-26 00:00:00 — Sanktionsmöjligheter gentemot kommuner och landsting Det är relativt vanligt att landsting och kommuner brytermot omsorgslagen när det gäller förståndshandikappadesrätt till ett eget boende. , och Örebrohör till de län som fått anmärkningar på att de tagit inmänniskor på vårdhem och inte ordnat boendet enligt denrättighetslag som finns.Inom handikapprörelsen finns en oro för attprivatiseringar av offentliga verksamheter också kanmedföra en risk att rättssäkerheten och den enskildesintegritet hotas. Vi anser att det finns behov av en analysav detta. Skärpt tillsynsskyldighet och ökat rättsligt stöd närhandikappades rättssäkerhet åsidosätts är några exempel.Vänsterpartiet anser också att det måste finnassanktionsmöjligheter gentemot kommuner och landstingsom inte lever upp till de skyldigheter lagarna stadgar tillskydd för de funktionshindrade. Handikapprörelserna harockså kunnat notera rättsförluster för sina grupper, närbeslutsfattandet decentraliseras hos myndigheter och därförvaltningslagens bestämmelser inte alltid efterlevs. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att lämna förslag till införandet avsanktionsmöjligheter mot kommunerna enligt vad imotionen anförts om brott mot rättighets- ochförvaltningslagens bestämmelser.
mot · GG02K613 · 1993-01-26 00:00:00 — Frågor om kommunalt partistöd regleras ikommunallagen. Kommuner och landsting får lämnaekonomiskt bidrag till de politiska partier som ärrepresenterade i fullmäktige som avses ibidragsbeslutet. Bidraget skall fördelas så, att varje parti fårett lika stort belopp för varje plats som partiet har ifullmäktige.Ny Demokratis grundläggande uppfattning är attpartistödet, såväl det statliga som det kommunala, skalltrappas ned till hälften av nuvarande nivå under entreårsperiod.De nuvarande reglerna tillämpas inte rättvist. Här följerett exempel på hur partistödet fördelas i en kommun:Parti erhåller grundstöd som differentieras i förhållandetill antal mandat i kommunfullmäktige: 1--3 mandat ger , 4--6 mandat ger , 7--9 mandat ger 150 000kr samt 10 och fler mandat ger . Resterande delav anslaget skall fördelas mellan partierna proportionellt iförhållande till antalet mandat.En sådan fördelning innebär att de större partiernagynnas och de mindre partierna missgynnas. Det kanifrågasättas om förfarandet inte innebär ett otillbörligtmissgynnande av ett mindre parti och sålunda ett brott motden s k likställighetsprincipen.En bättre och rättvisare metod är att införa ett systemmed fasta belopp för grundstöd lika för alla partier. Denifrågavarande reduceringen innebär att ett litet parti kan fåbetydande svårigheter att hävda sig i kommunalpolitiken ikonkurrensen med de stora partierna, vilket får anses stridamot grunderna för den kommunala demokratin. Ensnedfördelning av partistödet till förmån för de storapartierna innebär alltså ytterst en fara för demokratin. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det måste skapasförutsättningar för att trappa ned det kommunalapartistödet till hälften med början1994,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förett system med fasta belopp för grundstöd som beräknaslika för alla partier i kommunfullmäktige,3. att , om yrkandena 1 och 2 inte bifalls, somsin mening ger regeringen till känna att frågor omkommunalt partistöd måste utredas från rättvise- ochdemokratisynpunkt.
mot · GG02K614 · 1993-01-26 00:00:00 — Fria relationer mellan stat och kyrka Det torde inte råda någon tvekan om att det finns enstark parlamentarisk förankring för att fullfölja 1980-taletsreformer på det kyrkliga området och besluta om friarelationer mellan stat och kyrka. Så långt möjligt bör beslutav detta slag fattas i bred politisk enighet och i godsamverkan med . harföreträdare för statsmakterna hävdat att initiativ tillförändringar bör komma från själv. Ensådan hållning har många goda skäl för sig.Samtidigt har större förändringsförslag som lagts framunder årens lopp mötts av negativa reaktioner frånförsamlingsopinionen i . Frågan omSvenska kyrkan skall ha en offentligrättslig ställning -- somgör att den kan karaktäriseras som en statskyrka -- är endemokratifråga för vilken har det ytterstabeslutsansvaret. företräder hela svenska folket.Kyrkomötet och övriga kyrkliga organ har ett merbegränsat mandat, vilket ur demokratisk synvinkelförsvagats genom det låga deltagandet i de kyrkliga valen.Utredningen om ekonomi och rätt i () har presenteratsina förslag. Särskilt stort intresse har det förslag mött sominnebär en begränsad ramlagstiftning som reglerar några fågrundläggande principer för , men i övrigten frihet för kyrkan själv att besluta om sin verksamhet.ERK-utredningens förslag ger också möjligheter attåstadkomma tryggad ekonomi. Utredningens betänkandehar remissbehandlats och är nu föremål för en särskildparlamentarisk beredning, kyrkoberedningen.De upprepade och långvariga diskussioner som stat--kyrka-frågan varit föremål för har inte varit till fördel förvare sig stat eller kyrka. Kyrkoberedningen bör nuskyndsamt utreda frågan. Därefter bör regeringen föreläggariksdagen ett förslag om fria relationer mellan stat ochkyrka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fria relationer mellan staten ochSvenska kyrkan.
mot · GG02K616 · 1993-01-26 00:00:00 — I den nya kommunallagen (antagen under riksdagsåret1991/92, prop 1990/91:117) finns inget uttryckligt förbud fören nämnd att sammanträda per telefon. Genomtidigare praxis och utslag i bl a kammarrätten i Stockholm1975 är detta i praktiken dock förbjudet. JO har ocksåuttalat sig i frågan och ställde sig 1975 negativ tilltelefonsammanträden.Riksdagens konstitutionsutskott har vid några tillfällenbl a under /86 behandlat denna fråga.Utskottet uttalade att telefonsammanträden inte stod iöverensstämmelse med då gällande reglering. Utskottetförordade att man skulle stå kvar vid denna ståndpunkt avpraktiska och principiella skäl.I proposition 1990/91:117 om ny kommunallagbehandlades även denna fråga. Där sägs atttelefonsammanträden inte bör tillåtas. Brådskande ärendenska istället avgöras av ordföranden eller speciellt utseddledamot.Denna inställning är som vi ser det märklig. Teknikenhar öppnat nya möjligheter till effektiviseringar i detkommunala beslutsfattandet.Den enda typ av nämndsammanträden, som vi ser det,som inte bör få ordnas telefonledes är närsekretessbelagda ärenden behandlas. Det kan exempelvisgälla personliga fall i en socialnämnd.Istället för att kalla samtliga nämndledamöter till enspeciell plats för att ta ställning till ett enstaka eller fåtalärenden skulle man med exempelvis telefonens hjälp kunnagöra detta snabbt och utan att ledamöterna rent fysisktmåste förflytta sig till en speciell plats. Man spar då både tidoch pengar åt skattebetalarna och de valda ledamöterna.Ur demokratisk synpunkt måste etttelefonsammanträde, med samtliga ledamöter, somalternativ till ett beslut av ordförande eller speciellt utseddledamot i ett brådskande ärende, vara att föredra. Samtligaledamöter ges ju då möjlighet att yttra sig, lägga framförslag och delta i beslutet.I kommuner med långa avstånd till nämndenssammanträdesort kan telefonsammanträden verkastimulerande för demokratin. Det blir lättare för samtligaledamöter att delta i fler av nämndens sammanträden.Den nya och moderna tekniken medger också andraformer för kommunala nämndsammanträden. Den nyabildtelefontekniken är ett exempel på detta.När nästan samtliga kommuner lever i ett pressatekonomiskt läge och tvingas se över samtliga sina kostnaderfinns en risk att även de demokratiska organen drabbas avbesparingar i form av minskat antal sammanträden,nämndsammanslagningar, minskat antal ledamöter etc. Omman däremot tar den moderna tekniken till hjälp kan mannågot minska dessa kostnader utan att det går ut överdemokratin. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för nämndatt ordna telefonsammanträde.
mot · GG02K617 · 1993-01-26 00:00:00 — För att kunna ta tillvara alla möjligheter somframtidsregion krävs ett mer samlat ansvar för de regionalafrågorna.Detta är ett vitalt intresse också för övriga . Närbanden med kontinenten knyts tätare, när bron byggs, närvägar, järnvägsnät och färjeförbindelser utvecklas är detviktigt att statsmakten har någon att förhandla ochsamarbeta med, någon som sköter den regionalaplanläggningen och som kan tala för hela Skåne.I dag finns två länsstyrelser, tre landsting, flera statligasektorsorgan, ett antal kommunalförbund och 33primärkommuner. Beslutsprocessen är splittrad ochokoordinerad. Även inom befintliga organ saknas i dagsamordning. På länsstyrelserna kan olika avdelningar i dagarbeta parallellt med samma fråga.När besluten fattas av statliga eller indirekt valda organkan det för den enskilde medborgaren bli svårt att följa uppoch utkräva ansvar, trots att besluten ofta är av storbetydelse för den enskildes vardag.Ett demokratiskt valt organ för regionala frågor i Skåneskulle både förenkla den regionala förvaltningen ochtydliggöra ansvaret för just de regionala frågorna.Ett Skåneparlament skulle i förhållande tillprimärkommunerna vara samordnande ochresursmobiliserande. I stället för dagens starktsektoriserade regionala förvaltning, där landstingen ärinriktade på att förvalta sjukvården och den statligalänsförvaltningen på olika slag av tillsynsverksamhet, skallett Skåneparlament positivt utveckla resurser för att skapaen rik och kreativ regional livsmiljö.För kommunikationer och infrastruktur kan ett folkvaltSkåneparlament utgöra en samarbetspartner till vägverk,banverk m.fl. och medverka till att planerade satsningarsnabbt kommer till stånd. Inom kan ettSkåneparlament ansvara för den inomregionalafördelningen av det statliga stödet så att detta möjliggör enbalanserad utveckling för regionens olika delar, framställaregionövergripande planeringsunderlag och samordnautvecklingsstrategier för industri-, jord- och skogsbruk.Skåneparlamentet föreslår, initierar och är medfinansiär förhögre forskning och utbildning. Skåneparlamentet övertarlandstingens ansvar för hälso- och sjukvård, men har ocksådet regionala ansvaret för kultur, turism och miljö.Vi vill därför att det som försöksverksamhet bildas enfriregion i , med ett direktvalt Skåneparlament somövertar landstingens regionala uppgifter och de uppgiftersom länsstyrelserna och andra statliga organ ansvarar för,som inte är ren myndighetsutövning och som skulle vinnapå en demokratisk regional förankring och samordning.Skåneparlamentet skall i en sådan försöksverksamhetockså kunna överta uppgifter som enskildaprimärkommuner är för små för att ensamma finansiera ochdriva, exempelvis vissa tekniska gymnasieutbildningar, ellervissa uppgifter som utförs av mellankommunala organ,exempelvis länstrafiken.Ett Skåneparlament skall också kunna ansvara förregionala uppgifter som ingen tar ett helhetsansvar för idag.Skåneparlamentet skall ha egen beskattningsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medregionalt parlament i .
mot · GG02K619 · 1993-01-26 00:00:00 — Renodling av kommunernas verksamhet Ny Demokrati anser att kommunernas verksamhet skallbegränsas och renodlas. Endast traditionell samhälleligbasverksamhet skall bedrivas av kommuner (inklusivelandsting), såsom skolundervisning, väghållning,polisverksamhet etc. All övrig verksamhet, som skötsav kommunerna, skall tas bort från kommunernasansvarsområde, genom rationalisering och privatisering.Den renodlade verksamhet som därefter återstår skallinte ske i bolagsform. Bolagiseringar, vilka oftast leder tillhöjda avgifter, bör stoppas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna församt lämna åtgärdsförslag beträffande möjligheten attbegränsa och renodla kommunernas verksamhet och attbeträffande den därefter återstående verksamheten stoppabolagiseringar.
mot · GG02K620 · 1993-01-26 00:00:00 — Kyrkans relationer till staten relationer till staten har under fleradecennier varit föremål för utredning. F.n. arbetar densenaste i raden av alla utredningar, den s.k.kyrkoberedningen, som till sitt förfogande bl.a. kommer attha den s.k. och det omfattanderemissmaterial denna gett upphov till.När kyrkoberedningen skall ta hänsyn tillremissmaterialet är det av stor vikt att den ger en samladbedömning inte endast mot bakgrund av församlingarnassvar utan också i ljuset av andra kyrkliga liksom ickekyrkliga remissorgans bedömningar.Kyrka--statfrågan innehåller flera olika komplexa delar.Vilka skall tillhöra kyrkan? Hur skall man bli medlem? Hurskall begravningsväsendet ordnas? Skall kyrkan ha kvarbeskattningsrätten eller kan finansieringen lösas på ettannat sätt? Detta är några av huvudfrågorna som måstebringas till en lösning.Vad gäller medlemskapsfrågan är nuvarande ordningdjupt otillfredsställande. En förändring måste ske. Någonform av viljeyttring måste komma till stånd. Starkareligionsfrihetsskäl talar för en förändring.Beträffande begravningsväsendet talar principiella skälför att detta är en gemensam samhällelig angelägenhet, somemellertid kan organiseras på olika sätt. ERK-utredningenvisar här på möjliga vägar. Kyrkan kan exempelvis utföradenna uppgift på kommunens uppdrag.Slutligen vad gäller beskattningsrätten och därmedsammanhängande lagfrågor talar starka principiella skäl föratt beskattningsrätten skall avskaffas. måstekyrkan ges goda arbetsmöjligheter, vilket den kan få genomatt den bl.a. garanteras rätten till kyrkoavgiftsuppbörd.Det är nu angeläget att det sedan början av 1980-taletpågående reformarbetet får fortsätta. Detta reformarbetehar starkt bidragit till att ge kyrkan en tydligare identitetsom trossamfund. I detta sammanhang är det viktigt attbetona att kyrkans karaktär av öppen folkkyrka bevaras.Därför är det nödvändigt att den bereds goda arbetsvillkorefter en relationsförändring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kyrkans relationer till staten.
mot · GG02K621 · 1993-01-26 00:00:00 — I en demokrati borde det vara självklart att det krävs enviljeyttring för att bli medlem i ett trossamfund. Men så ärdet inte i trots att det i grundlagen finnsbestämmelser om religionsfrihet.Det finns emellertid en mängd exempel på attreligionsfriheten inte fungerar. Ett barn blir t.ex.automatiskt medlem i om en av föräldrarnaär medlem om de är gifta med varandra. Men om moderninte är gift och inte medlem i blir inte hellerbarnet det även om fadern är medlem. Skulle däremotmodern gifta sig med fadern blir barnet också automatisktmedlem i kyrkan. Barn med utländskt medborgarskap kanockså under dessa omständigheter skrivas in i kyrkan utanatt föräldrarna vet om det. Personer som får svensktmedborgarskap kan även de bli medlemmar utan att deönskar det.Bestämmelserna om medlemskap i svenska kyrkanstrider mot regeringsformens fri- och rättighetskatalog.Därför har tvingats införaövergångsbestämmelser enligt vilka bestämmelserna ommedlemskap i gäller utan hinder av 2 kap2 § regeringsformen. Dessa övergångsbestämmelser har nugällt och tenderar att bli permanenta, vilket inte kanvara avsikten med sådana bestämmelser.Riksdagen har avslagit motioner i dennafråga, trots att i sina betänkandenpåtalat den motsättning som föreligger. Det gäller såledesinte bara en inomkyrklig ordningsfråga utan problemet ärkonstitutionellt. Det är märkligt att under så långtid har kunnat bortse från denna motsättning som är ovärdigen demokrati med ett allt större inslag av invånare medutländska medborgarskap och olika religionstillhörighet.Hösten 1991 avslogs motioner om medlemskapsfråganmed hänvisning till den utredning som pågår och som enligtuppgift skulle presentera vissa resultat . Våren1992 behandlade frågan igen och då hänvisadestill den parlamentariska beredningen av Ekonomi och Rätti Kyrkan -- . betonades attdetta är en principiell fråga som kan och bör lösasoberoende av den grundläggande frågan om relation till staten.Det håller inte längre att år hänvisa till olikaberedningar eller utredningar. måste ge sinmening till känna utan att avvakta pågående utredning inomsvenska kyrkan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medlemskapet i .
mot · GG02K622 · 1993-01-26 00:00:00 — Alternativa driftformer i kommunerna ökarkomplexiteten i kommunernas kontaktnät i ekonomiskaangelägenheter. Rollbyten från anställd ochredovisningsskyldig till entreprenör i enskild ellerkooperativ form är en av de mera markanta förändringarnai ekonomiska relationer mellan kommun och enskildperson.De nya förhållandena ställer särskilda krav påförtroendevalda och anställda när det gäller ett opartisktoch objektivt förhållningssätt till företrädare för alternativadriftformer som ligger utanför kommunens organisation.Det är därför framsynt att den nya kommunallagen, när detgäller nämndledamöter och anställda, helt övertagitförvaltningslagens väl specificerade jävsregler.Tyvärr synes detta inte gälla de förtroendevaldarevisorerna, vilkas arbete och ställning också påverkas,t.ex. vid granskning av ärenden som gäller alternativadriftformer. För dessa gäller endast relationen tillkommunalt anställdas redovisningsskyldighet. Lagregelninriktar sig endast på att hindra någon redovisningsskyldigeller dennes anhöriga deltar i revision av verksamhet där desjälva är redovisningsskyldiga.En förstärkning av jävsreglerna är nödvändig och kanske antingen med att särskilt stadgande för revisorer införesi kommunallagen, kap 9 eller att reglerna i 6 kap, 23--26 §§samma lag genom hänvisning göres tillämpliga påförtroendevalda revisorer i kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av kommunallagen.
mot · GG02K623 · 1993-01-26 00:00:00 — har en ökning avunderbalanserade driftbudgetar i kommuner kunnatobserveras.Detta hindrades tidigare, om inte absolut så dock somhuvudregel, av kommunallagens rekommendation omkommunalt förmögenhetsskydd. Denna regel försvannemellertid från den nya kommunallagen, till synes på grundav några mest akademiska och icke helt slutfördaresonemang om budgetbalans och redovisningssystem.Samtidigt uttalades på ett par ställen i förarbetena att låntill driftändamål inte längre var förbjudna. Möjligen förelåghär någon form av sammanblandning mellan tillfälliga lånför likviditeten och i budgeten upptagna lån förfinansiering.Lån till driftändamål som inte har täckning av avgifteroch skatter eller andra intäkter inom driftbudget innebäralltid att betalning av verkställd konsumtionöverskjutes till senare års skattebetalare utan att dessa, somvid investering, får överta någon nyttighet som uppvägerskulden. De får med andra ord betala ''uppäten mat'', menden har ätits upp av andra.Med dagens kunskap om konsekvenserna av åttiotaletslånekonomi finns anledning att aktualisera frågan omkommunal upplåning. Det bör observeras att den nyakommunallagen utarbetades . En lämpligåtgärd synes vara att utreda införandet av förbud mot låntill driftändamål i kommuner och således införa det gamlakravet om budgetbalans och regleringstvång för uppkomnaunderskott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upplåning förbalansering av driftbudgetar.
mot · GG02K625 · 1993-01-26 00:00:00 — Inom den offentliga sektorn sker storaförändringar. Staten och kommunen söker nya former föratt bedriva sin verksamhet. Syftet är att till en lägre kostnaderbjuda det som medborgarna efterfrågar. En särskilt viktigomständighet därvidlag är att öka konkurrensen i denoffentliga verksamheten. Det finns anledning attuppmärksamma vilka former för offentlig verksamhet somi dag står till buds och hur valet av verksamhetsformpåverkar denna. Detta gäller inte minst inom denkommunala sektorn.Många kommuner bedriver en allt större del av sinverksamhet i aktiebolagsform. Det kan röra sig om vattenoch avlopp, fastighetsförvaltning, renhållning ocheldistribution. Motiven för att flytta över verksamheten tillett bolag sägs vara att öka effektiviteten. Överflyttningeninnebär emellertid även att verksamheten kommer attundandras de rättsliga regler som gäller för kommunalförvaltning. Bolagets beslut kan inte överklagas, desshandlingar är inte underkastade bestämmelserna omoffentlighet, dess styrelseledamöter och anställda står inteunder tillsyn av ombudsmän osv.Det ligger en tydlig motsättning i att bedriva kommunalverksamhet i aktiebolagsform. Aktiebolag är skapade föraffärsvärlden där vinstintresset styr. Den kommunalaverksamheten åter syftar till att ge kommuninvånarnaallmännyttiga tjänster och den får inte ha ett vinstsyfte.Bolagiseringen av verksamhet bör mot dennabakgrund undvikas. Verksamhet som måste ligga i offentligsektor skall bedrivas enligt det regelsystem som skapats förden sektorn. Om verksamheter lämpligen drivs enligt andraregelsystem bör de inte ligga i den offentliga sektorn utanavvecklas eller avyttras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om formerna för den kommunalaverksamheten.
mot · GG02K702 · 1993-01-26 00:00:00 — var svenskt medborgarskap en förutsättning föratt få delta i politiska val i . får deutländska medborgarna, som varit folkbokförda i Sverigeminst och som uppfyller de vanliga villkoren förrösträtt, delta i de kommunala valen.Under de sex kommunalval som ägt rum sedan reformengenomfördes, har antalet röstberättigade utländskamedborgare ökat. Valdeltagandet bland utländskamedborgare har däremot minskat från val till val och helatiden legat avsevärt lägre än i hela valmanskåren.Vid kommunalval deltog av deröstberättigade utländska medborgarna. Under valet 1988deltog . Vid det senaste valet hadedeltagandet sjunkit till 40,7 %.Hypoteserna är flera om varför valdeltagande är lågt ochdessutom har sjunkit. Det går snabbare att bli svenskmedborgare. De som är minst integrerade utgör därförkanske en större andel av dem som bara har kommunalrösträtt. De som anlänt till efter 1976 är flyktingar,som åtminstone från början ofta är mindre inriktade påintegration i än arbetskraftsinvandrarna som komtidigare. De har dessutom i stor utsträckning anlänt frånländer långt från , länder som är mer olika Sverigeoch där tradition med demokratiska val ofta saknas.Vi tror att det vore bra om de utländska medborgarnamed rösträtt i högre omfattning deltog i denpolitiska processen. Ett ökat engagemang från deras sidaskulle öka deras kontakter med den övriga befolkningenoch därmed skulle främlingsfientligheten kunna minska.Förståelsen för den svenska samhällsstrukturen skulle ocksåöka vid ett ökat politiskt deltagande. Detta är angeläget föratt öka förståelsen mellan invandrare och svenskar. Vi anserdärför att det inför kommande val behövs mer riktadinformation till gruppen utländska medborgare medkommunal rösträtt angående deras rätt att delta ikommunalvalen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarnas politiskadeltagande.