mot · GG02U626 · 1993-01-26 00:00:00 — Den assimileringspolitik som den turkiska staten bedrivitallt tillblivelse drabbar landets alla minoriteter.Den största etniska minoriteten i är kurderna.Kurderna bebodde de sydöstra provinserna tusentals årinnan turkarna erövrade området och dagens gränsdragninghärrör sig från fredsuppgörelsen i 1923.I oktober 1984 startade den kurdiska organisationenPKK en väpnad motståndskamp, som har pågått alltsedandess. har konflikten trappats uppoch kan nu betecknas som ett inbördeskrig.De undantagslagar som infördes under militärkuppen1980 gäller fortfarande och har av sinamilitära styrkor placerade i de kurdiska provinserna. Byaroch städer bombas, grödor och skog bränns ner ochmänniskorna flyr. Terrorn mot civilbefolkningen hårdnaroch sprider sig till andra delar av landet. blev enkurd betraktad och behandlad som en extremist om hanförsökte att tala, skriva eller läsa kurdiska, som en terroristom han propagerade för kurdernas mänskliga rättigheter.Nu räcker det med att vara kurd för att förföljas även iandra delar av än undantagsprovinserna.Enligt uppgifter från mänskliga rättighetsorganisationeni , Watch, Amnesty med flera kan vi kortredogöra för några fakta under 1992.Antalet döda 5 200. Antalet förstörda byar ()425, 38. Antalet dödadejournalister 13. Antalet anmälda fall av tortyr medläkarbevis 700. Antalet försvinnanden efter arrestering 13.Antalet dokumenterade dåd utförda av kontragerillan 384,av dessa var 70 mord, 45 av morden skedde i . Somexempel kan nämnas en händelse som utspelades på enrestaurang i . När två kurdiska män bad att få spelakurdisk musik på restaurangens bandspelare tog enpoliskommissarie upp sin revolver och sköt de bådamännen. Fallet är ännu inte avgjort i domstol.Varje medlemsland i har genom sittmedlemskap lovat att efterleva den mänskligarättighetskonventionen. Det är helt oacceptabelt att Turkietinte följer de konventioner som de ratificerat. Vi anser attSverige bör verka för att en iESK:s regi sänds till och att ett skräddarsyttrådgivningsprogram utarbetas.Sverige bör även arbeta för inrättandet av en speciellkommissarie för FN ansvarig direkt undergeneralsekreteraren och med särskilt mandat och särskildabefogenheter. Denna kommissarie ska kunna sändas tillländer som i likhet med konsekvent begår brott motde mänskliga rättigheterna. Kommissarien skall på platskunna ge råd och ställa krav på efterlevnad av konventioneroch folkrättslagar.Mänskliga rättighetsorganisationen i , som har 55lokalavdelningar och ca 21 000 medlemmar, beslöt vid sittårsmöte att ta kontakt med parlamenten iEuropa för att få deras hjälp. Deras Europaresa pågår förnärvarande.Organisationen vill som första åtgärd att de stridandeparterna ska komma överens om en vapenvila och attkrigslagarna enligt skall råda. Derasförhoppning är sedan att en förhandlingsdelegation som allaparter kan godta tillsätts, för att försöka finnaförhandlingslösningar av minoritetsproblemen och denkurdiska frågan i Turkiet.Vänsterpartiet anser att aktivt skall stödja ochäven ta egna initiativ till att konflikten i löses medfredliga och demokratiska medel. Om konflikten tillåtssprida sig till andra delar av blir den mycket svår attstoppa. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i ESK bör arbeta föratt en sänds till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ESK bör arbeta föratt ett rådgivningsprogram för efterlevnaden av mänskligarättigheter utarbetas för ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN bör arbeta för atten speciell kommissarie för mänskliga rättigheter tillsätts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt bör arbeta föratt en vapenvila och förhandlingar kommer till stånd mellande stridande parterna i .