mot · GG02Ub465 · 1993-01-26 00:00:00 — Naturkunskap och miljökunskap i skolan Den allmänna debatten kring jord- och skogsbruket,dess produktionsformer, miljöpåverkan m.m. har präglatsav okunskap och tyckande. Massmedia har i regel intebidragit till en sakligare debatt. Det är viktigt att vi får tillstånd en debatt baserad på kunskap och saklighet.Jord- och skogsbruk har under årtusenden varit en del idet ekologiska kretsloppet. Växtnäringsämnena alltifrånkolet i luftens koldioxid till kväve, fosfor och kalium m.fl.beskriver i naturen sina bestämda kretslopp liksom vatten.Kvävet, som framställs som den stora förstöraren, ärju en av de viktigaste förutsättningarna för mänskligt liv vidsidan om vatten och luft.I vårt humida klimat har vi sedan årtusenden haftläckage av växtnäringsämnen till luft och vatten -- ettnaturligt kretslopp i samarbete med andra organismer i vårtekologiska system såsom bakterier, svampar och olikamarkdjur, vattendjur och vattenväxter.Utbildningen i elementär naturkunskap måste förbättrasi och gymnasiet. Det måste ske en allmänförbättring av elementär naturkunskap hos inte bara våraskolungdomar och studerande på olika nivåer utan även hosalla dem som har att utreda och fatta beslut i frågor om jord-och skogsbruk, miljöärenden m.m.Ett bättre utnyttjande av all den biologiska kompetens,som finns bl.a. i våra lantbruksnämnder och andra organ,som ägnar sig huvudsakligen åt rent administrativauppgifter, måste komma till stånd. Ävenutbildningsmöjligheterna i TV och radio bör kunnautnyttjas bättre. Då kan varje svensk snabbt och effektivtbli delaktig i de kunskaper som krävs för att rätt kunnaförstå skeendet i vår natur och på ett positivt sätt kunnadelta i miljödebatten.För drygt tio år sedan beslutade dåvarande västtyskaregeringen att miljöundervisning skulle in i skolorna. Denskulle in såväl i natur- som samhällsvetenskapliga ämnen,lärarna skulle fortbildas och eleverna bli miljömedvetna.Flera av staterna har kommit långt i det arbetet.Varje stat har utformat miljöundervisningen på sitt sätt.De fem nya staterna, som tillkom vid den tyskaåterföreningen 1989, arbetar om sittutbildningssystem och har pilotprojekt förmiljöundervisning, bl.a. i samarbete mellan före dettavästtyska respektive östtyska stater. I de nya läroplanerna,som alla staterna arbetar på, skall miljöfrågorna in.Enligt EG:s femte miljöhandlingsprogram som gällerfrån , skall miljön integreras i undervisningen iEG-länderna. Målen är att öka medvetenheten ommiljöproblemen och hur de kan lösas och lägga grunden förvälinformerade och delaktiga medborgare som skall skyddamiljön och nyttja naturresurserna varsamt. För detta krävsbl.a. lärarfortbildning samt utveckling av läromedel ochhandledningar i miljöundervisning. Programmet skall in ialla skolplaner senast år 2000.Det är angeläget att den svenska skolan, på liknande sättsom nu sker i EG, söker integrera miljökunskap iutbildningen. För detta krävs bl.a. fortbildning av läraresamt utveckling av läromedel m.m. Vi får inte heller påmiljöområdet halka efter omvärldens utbildningsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i naturkunskap,2. att hos regeringen begär förslag tillutbildningssatsningar som ligger i nivå med motsvarandeinom EG.