ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02N237 · 1993-01-26 00:00:00 — Form/Design Center Form/Design Center i är endadesigncenter. Det har existerat . Verksamhetenhar följande grundstenar:De permanenta utställarna sompresenterar det bästa inom svensk möbel-, textil- ochbelysningsindustri, de växlande utställningarna som visarupp olika aspekter av svenskt konsthantverk, svensk designoch arkitektur, café och butik, föreläsningar,seminarie- och kursverksamhetBelägna under samma tak har dessa olikaverksamhetsdelar kunnat samverka på ett mycket fruktbartsätt, och Hedmanska gården, det stora magasinet vid LillaTorg, har blivit känt som ett unikt, spännande och öppetcentrum för svensk formkultur.Den totala ytan är , varav utgör utställningsyta.Form/Design Center har 170 000 besökare. Inträdet är gratis.Verksamheten har finansierats dels genom ettkommunalt verksamhetsbidrag, dels genomutställaravgifter både från permanenta och växlandeutställare. I mycket liten grad har verksamheten uppburitstatligt stöd.Form/Design Center önskar nu ytterligare betona sin rollsom ambassadör för svensk industridesign.Förusättningarna är mycket goda:Utställningsytornautgör en god marknadsföringsmöjlighet fördesignorienterade svenska företag.Den storapubliktillströmningen gör Form/Design Center i tillden naturliga plats där söderifrån kommandeEuropaturister kan möta svensk form- och designkultur.Form/Design Center utgör mötesplatsen där 170 000 intresserade konsumenter kan lära sig vad goddesignkvalitet är, till glädje för svensk kvalitetsindustri.Form/Design Center utgör den naturliga mötesplatsen fördesigners och 170 000 användare -- till glädje för svenskadesigners.En statlig satsning på Form/Design Center är nödvändigtför att skall få ett designcenter i paritet med våranordiska grannländer. , och harsamtliga designcentra som uppbär statligt stöd på 9--15miljoner kronor . I snart tre decennier harForm/Design Center fungerat som idéell förening -- medhjälp av idéella krafter, kommunala bidrag, enskildakonsumenter och en stödjande industri. Detta fungerar intelängre.Med ett statligt tillskott på kanForm/Design Center bli minst lika vitalt som våragrannländers. Utan stöd riskerar emellertid att somenda land i och stå utan ettdesigncenter.Regeringen bör därför avsätta medel ur anslaget bilaga13, B 5 Småföretagsutveckling till Form/Design Center. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel ur anslaget bilaga 13, B 5.Småföretagsutveckling till Form/Design Center.
mot · GG02N238 · 1993-01-26 00:00:00 — Tjänstesektorns betydelse växer i alla industrialiseradeländer. Både tjänsternas andel av BNP och av arbetskraftenär betydligt större än varuproduktionens.Tjänstesektorns tillväxt fortsätter att öka. Framtidensekonomi kommer i hög grad att bero på hur tjänstesektornkommer att utformas och utvecklas. Detta förhållandeavspeglas inte i någon större omfattning i den industri- ellerforskningspolitik som bedrivs i vårt land eller i omvärlden.Kunskapen om tjänstesektorn och dess utveckling ärbristfällig.Branschstudier har genomförts inom nästan allaindustribranscher t.ex. inom varvs-, stål- ochbilbranscherna. Program och organisationsformer finns föratt främja exempelvis produktutveckling inom industrin(), snabbare teknikinförande (teknikcentra), stödtill små och medelstora företag och exportstöd.De olika delarna av tjänstesektorn saknar fortfarandeseriösa branschstudier som kartlägger läget, systematiserarvad de innehåller, pekar på tänkbarautvecklingsmöjligheter och på eventuella behov av insatser.Den långsiktiga tillväxten, oberoende av konjunkturer,kommer i utvecklade industriländer att ske inomtjänstesektorn. Denna trend är tydlig i företagen. Denverkar vara likartad oberoende av om tjänsterna utförs iprivat eller i offentlig regi. Trots det saknas i de flesta länderen medveten strategi för att underlätta processen.Kunskaperna om sektorn är bristfällig.Vi förslår att ett län utses till ''tjänstelän'', där speciellainsatser görs för att kartlägga tjänstesektorn och där olikametoder prövas för att utveckla sektorn.Den statistiska informationen om tjänstesektorn är intesärskilt omfattande. Därför behöver SCB:s statistik omtjänstesektorn öka i omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av studier omtjänstesektorns utveckling.
mot · GG02N239 · 1993-01-26 00:00:00 — har länge tillhört världens ledandeindustrinationer och svenska företag har varitframgångsrika i den internationella konkurrensen. Densvenska ekonomiska politiken har docklett till en kraftigt försämrad situation för svenskt näringsliv.Utslagningen av företag har varit stor under de senasteåren och t.ex. industriproduktionen har minskat med 17procent och ca 200 000 industriarbetstillfällenhar gått förlorade. Denna utveckling kan inte fortsätta utanatt ekonomi långsiktigt kommer att utarmas.Regeringen har vidtagit en rad mycket bra åtgärder förnäringslivet. Många av dessa åtgärder är av långsiktigkaraktär och ger inte resultat förrän . Därförerfordras nu ytterligare åtgärder som kan hjälpa företagen idagens svåra situation.Oaktat de mycket angelägna beslut som fattats omriskkapitalförsörjning saknas det någon form av''överlevnadskapital'' med högre risktagande än övriga lån.Ett sätt vore att införa rekonstruktionslån till företag medbra produkter och tillväxtmöjligheter men som i denextrema lågkonjunktur vi nu har riskerar att slås ut. Lånenkan ha typen av villkorslån som skall återbetalas närföretaget återfått normal betalningsförmåga.Utslagningen av företag kostar statskassan stora summori form av lönegarantier vid konkurser ocharbetslöshetsersättningar samt minskade skatteintäkter.Arbetsmarknadspolitiken bör därför ges ökad beredskapoch ska kunna sättas in före konkurs eller friställning.Därför borde det vara möjligt att medarbetsmarknadsmedel finansiera rekonstruktionslånen ochdärmed hjälpa företaget att överleva och därmed räddaarbetstillfällen. Till en början borde det vara möjligt attomfördela 2 miljarder för detta ändamål.Regeringen bör pröva förutsättningar för införande avrekonstruktionslån.I våra grannländer , och harman infört liknande möjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av införande av''överlevnadslån'' av typ rekonstruktionslån.
mot · GG02N240 · 1993-01-26 00:00:00 — Stimulans till utländska investeringar i Industriinvesteringarna ligger till följd av konjunkturen,ränteläget och annat f n på en långt ifrån tillfredsställandenivå. Detta får inte undanskymma förhållandet att fråganom näringslivsutvecklande investeringar har en i hög gradframtidsinriktad komponent. Detta beskriver denlångsiktiga uppgiften att återskapa en stabil industriellgrund för vår samhällsekonomi och därmedförutsättningarna för god livskvalitet och uthållig socialvälfärd.Om förhandlingarna och folkomröstning resulterar i attSverige blir en del av den Europeiska Gemenskapen börman kunna räkna med att utländska företag börjar granskaförutsättningarna för offensiva industriinvesteringar inomlandet. Det kan då röra sig om såväl nyinvesteringar somom utvecklingssyftande företagsförvärv och s k jointventures. Det bör ge anledning att identifiera och sedannoggrant analysera sådana omständigheter som kanattrahera utländska investeringar respektive sådana somkan verka i motsatt riktning.I sammanhanget bör påpekas att de utländskainvesteringarna i produktion inom landet varitsparsamma, dem i form av företagsförvärv frånräknade.Mest har det rört sig om framställning av industriprodukterav sådan art att närheten till kunden av ett eller annat skälvarit den avgörande faktorn i valet av produktionsort. Medundantag för de förvärvade företagen är det svårt att finnaexempel på huvudsakligen exportinriktad produktion i regiav utländska företag.Inhemsk industriproduktion uppvisar såväl komparativafördelar som nackdelar. Vår föga hierarkiska industrikulturbör kunna ses som en väsentlig tillgång förutvecklingsintensiv industri. Traditionen att satsa påförstärkt utbildning av de anställda är ännu en fördelliksom, och inte minst, tillgången på fysiskt utrymme, dvspå det som är en ren bristvara inom Gemenskapensindustriregioner.Den dominerande nackdelen är de långatransportavstånden vilket talar för att industriproduktioninnebärande ett jämförelsevis högt förädlingsvärde är detsom i första hand kommer i fråga. Här må inskjutas att denaviserade moderniseringen av järnvägsnätet bör kunnabidra till att neutralisera vårt handikapp på transportsidan.Målet för strävan att skapa ett attraktivtinvesteringsklimat i bör vara att våraexportfrämjande delegationer vid sina resor i andra länderskall vilja tala lika mycket om fördelarna med produktion iSverige som om fördelarna med produktion från . Idet syftet bör regeringen tillkalla en kommitté bestående avsakkunniga från stat och näringsliv för uppgiften att samlatoch förutsättningslöst utreda vad som kan gynna alternativtmotverka utländska industriinvesteringar i samt attlägga fram de förslag till åtgärder som utredningsarbetet geranledning till. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en kommitté avsakkunniga från stat och näringsliv för att utreda hurutländska investeringar i kan stimuleras.
mot · GG02N244 · 1993-01-26 00:00:00 — Utveckling av miljövänliga utrustningar och processer Bristen på riskvilligt kapital gör att utveckling avmiljövänliga utrustningar och processer starkt hämmas.Därför vore det angeläget om man för investeringar tilldetta ändamål kunde tillgodogöra sig en del av det kapitalsom förmedlas via de nyinrättade riskkapitalbolagen.Därigenom skapas möjligheter till utveckling av nya, bättreoch effektivare utrustningar och processer syftande till attförbättra miljön.Sådana utrustningar och processer som fått chansen attbli ordentligt utprovade i praktiken har en stor potential,även på världsmarknaden, till nytta för svensk industri. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av riskkapital tillmiljövänliga utrustningar och processer.
mot · GG02N245 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett Business and Innovation Center har drabbats hårtav industrinedläggning. Andelen sysselsatta inomindustrisektorn riskerar att understiga . Det viktiga nuför regionen och för ett framtida näringsliv är att detutvecklas idéer och att företag startas. För detta krävs bl ariskvilligt kapital i många fall och hjälp till självhjälp, fördem som vill starta eller utveckla företag.Det krävs därför långsiktiga insatser. Ett pilotprojekt ärFöretagsetablering , som vunnit framgång. För attfå till stånd nödvändig förnyelse krävs även andra åtgärder.Länsmyndigheterna har därför gjort en förstudie av ettBusiness and Innovation Center (BIC). Förebilden är deBIC-centra som startats inom EG. Arbetet sker i samrådmed NUTEK.För att BIC-konceptet skall bli verkligt framgångsriktbör det kompletteras med en ny typ av finansiering. De nyaEKH-lånen bör kompletteras med s k groddkapital.Tillsammans med företagarna i och iO-län arbetar man på att skaffa riskvilligt kapital tillregionen. Detta kan ske genom samarbete medriskkapitalbolag eller genom att en av de nyaindustrifonderna får ett regionalt kontor i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om BIC-center i .
mot · GG02N246 · 1993-01-26 00:00:00 — har de mindre och medelstoraföretagens betydelse i samhället lyfts fram. Företagsformeroch ekonomiska villkor etc. har belysts.En av de allra viktigaste förutsättningarna för att fådynamik i företagen och därigenom i samhället, är att haduktiga och välutbildade företagsledare och ägare tillföretagen. Ökat företagande leder till fler anställningar ochökad sysselsättning.När det gäller de allmänna utbildningsvillkoren isamhället har stora resurser satsats på kompetenshöjandeinsatser för de flesta medborgare. När det gäller specifiktföretagarnas utbildningsmöjligheter har däremot mycketsmå resurser satsats.Det är viktigt att nå de mindre och medelstoraföretagens ledare med kompetenshöjande aktiviteter ochdärför föreslås att stora resurser avsätts tillutbildningsinsatser. Med tanke på att kompetensenkommer att värderas speciellt , böravsättningsmöjligheter ges, så att företagaren inom ramenför sitt företag kan få fram resurser för att utbilda sig självoch de anställda. Det måste vara lönsamt för företagen attinvestera i utbildning.För att rätt utbildning skall genomföras, måste prioritetges till de utbildningsarrangörer som satsar på de mindreoch medelstora företagen och de som har dessa företagsförtroende.Företagarnas har en egenutbildningsverksamhet. har man utvecklatett s.k. Företagardiplom, som är en grundläggandeutbildning för de mindre och medelstoraföretagens behov. Utöver detta har kurser i ledarfrågor ochannan angelägen utbildning utvecklats.Med hänvisning till de insatser som behöver göras ochsom Företagarnas Utbildning är beredda att åtaga sig, börresurser omprioriteras inom regeringens förslag tillbudgetramar och avsättas till Företagarnas Utbildning, såatt de får möjlighet att marknadsföra och genomföra denutbildning som är direkt anpassad för de mindre ochmedelstora företagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioritering av resurser tillFöretagarnas utbildning för insatser i de mindre ochmedelstora företagen.
mot · GG02N247 · 1993-01-26 00:00:00 — Hantverket har mycket gamla traditioner i och ären viktig förutsättning för utveckling av näringslivet. Mångamedborgare i tror att hantverket är musealt och hörtill en förgången tid, medan det i själva verket är industrinsmoder.I ett europeiskt perspektiv är Gesäll- och Mästarbrevviktiga kompetensbevis. Centrala handhardessa frågor och försöker på olika sätt att flytta frampositionerna för dessa kompetensbevis.För del sköter Företagarnas Riksorganisationoch Centrala bevakningen avhantverksfrågorna. Organisationen utfärdar Gesäll- ochMästarbreven. Centrala har ända sedan detbildades , skött hantverksfrågorna på entreprenad frånFöretagarnas , med finansiellt stöd avNUTEK.Stora satsningar har gjorts för att lyfta fram hantverketsviktiga roll. Med tanke på det bistra arbetsmarknadslägetoch den bristande kvalitetsmedvetenheten hosallmänheten, måste hantverksfrågornas ställning stärkas.Eftersom många hantverksyrken leder till egetföretagande och kan utvecklas, är det viktigtatt påpeka denna möjlighet och informera allmänheten,framför allt ungdomen, om hantverkets betydelse.Hantverksrådet har alltsedan starten arbetat medmycket begränsade medel. Det är viktigt att dennainstitution erhåller resurser för att kunna få en fortsattutveckling till stånd, när det gäller kvalitet och företagandei dessa näringsgrenar. Det är viktigt att årliga medel permanentas för att medkraft och uthållighet kunna bearbeta myndigheter,organisationer, branscher, arbetsförmedlingar, skolor m.fl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Centrala hantverksrådet.
mot · GG02N248 · 1993-01-26 00:00:00 — Kooperativt regionalt nätverk i tog initiativ till bildandet avett europeiskt nätverk av regioner med en utbredd socialekonomi. Detta resulterade i att en konferens genomfördesi , med representanter från , ,, , , förutom de jämtländska ochsvenska deltagarna.Konferensens slutsatser blev följande:de deltaganderepresentanterna var överens om att initiera ett samarbetedär även andra regioner skall inbjudas att delta,kärnan isamarbetet skall vara att skapa ett nätverk med socialekonomi (kooperation och folkrörelser) och glesbygd somgemensamma nämnare.Samarbetet skall inriktas på:a) företagsutveckling stärkande av kommersiellarelationer mellan regionerna företagssamarbete (t.ex.deltagande i EG:s Interpriseprogram) förstärkning avdet enskilda företagets konkurrenskraft (marknadsföring,teknik, produktutveckling m.m.)b) främjande av kvinnors företagande deltagande iEG:s olika program nya former för vård och omsorg iglesbygd (sjuk- och hälsovård, äldreomsorg ochbarnomsorg) deltagande i Kvinnor iÖstersund 1994 c) rådgivning för utveckling av företag inom den socialaekonomin erfarenhetsutbyte (från idé till verklighet)d) forskning internationellt forskningssamarbetegästföreläsningar e) förstärkning av nätverkets interna strukturkommunikation mellan aktörerna (utnyttjande av datanätm.m. )I stöttas detta projekt av ,kommunförbundet, och KooperativUtveckling. Utvecklingsarbetet kommer att knytas tillföreningen , där både kommunerna,, nykooperationen, jordbruks- ochkonsumentkooperationen finns med som aktivamedlemmar. Eventuellt kan ett utvecklingscentrumutvecklas ur detta arbete, men med fortsatt nära anknytningtill Kooperativ de rent praktiska samarbetsprojekt som redantagit fart med bl.a. och har intressenternaanvisat en inriktning för det fortsatta arbetet:arbetetkan komma att utvecklas till ett mycket viktigtregionalpolitiskt inslag i länets aktiva arbete för att ökakonkurrenskraften i framtiden.Då detta utvecklingsarbete kan komma att bilda modellför framtida nätverksbyggande mellan regioner i Sverigeoch regioner i anser vi att det borde finnas intressefrån statens sida att stötta och följa det pågåendeutvecklingsarbetet. avser att inom detkommande INTERREG 2 utveckla och intensifierabyggandet av nätverk mellan regioner inom EG ochregioner i angränsande länder. Stort intresse finns alltså iövriga just för detta byggande av nätverk mellanregioner där den sociala ekonomin och glesbygden ärgemensamma nämnare.Genom särskilt riktat regionalpolitiskt stöd bör dennautvecklingsverksamhet stödjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativt regionalt nätverk iEuropa.
mot · GG02N250 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är viktigt att under nuvarande lågkonjunkturuppmuntra alla industriprojekt som kan leda till att densvenska ekonomin tar fart. Ett sådant projekt avseroljeprospektering i . Ett intressant område ärKlints Bank utanför , där gjorda undersökningarvisar att det finns ett omfattande område som ansesinnehålla stora mängder olja. Flera svenska och utländskaoljebolag har redan gjort stora inmutningar. Allautredningar, även miljökonsekvensutredning, är redanklara, man väntar bara på borrtillstånd från regeringen. Detbör ligga i regeringens och intresse att underlättaför de berörda företagen att snabbt komma igång med entill synes mycket lönsam oljeutvinning.Ett annat område av liknande geologisk uppbyggnad ochareal som vid är det så kalladeKaliningradområdet i sydöstra . Här finns redanen produktion sedan tiotals år. torde denuppgå till per dygn.Oljan i är av hög kvalitet med låg svavelhalt.En pipeline till skulle ge en i förhållande till normaltankerfrakt säker och därmed miljövänlig transport.Oljan anses finnas i så stor mängd att utvinning kan bli avbetydande dignitet för svensk ekonomi och handelsbalans.Särskilt intressant är att det inte belastar statskassan alls,eftersom borrningen finansieras av de oljebolag som fårtillstånd. Troligen skapas även många nya arbetstillfällen.Sett mot denna bakgrund är det märkligt att tillstånd intekunnat ges, trots att ansökningar har inlämnats tillregeringen . Det är angeläget att det snarastskapas sådana förutsättningar att borrningarna kan kommai gång. Det är uppenbart att det också behövs en långsiktigstrategi för prospektering och utvinning av olja i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det skapas sådanaförutsättningar att borrningar efter olja kan komma i gång iÖstersjön,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att det utanfördröjning tas fram en långsiktig strategi för prospekteringoch utvinning av olja i -- en framsyntoljeutvinningspolitik för .
mot · GG02N251 · 1993-01-26 00:00:00 — Allmänna synpunkterDet ligger i allas intresse att få bättre fart på näringsliveti vårt land. Räntenivån behöver sänkas liksom ävenskattetrycket i stort.Särskilt måste småföretagarnas situation förbättras. Härframlägges en rad konkreta förslag till förbättringar inomolika områden.Konkurrens:Obligatorisk anbudsupphandling inom den offentligasektorn.Kapitalförsörjning:1. Avdragsmöjlighet i deklarationen förriskkapitalsatsningar i fåmansbolag eller icke börsnoteradeföretag, direkt och indirekt via särskilda riskkapitalbolag.2. Möjlighet för enskilda att erhålla olika typer avvillkorslån med återbetalning i form av royalty ellermotsvarande, som gör att lånet blir att anse somriskkapital.3. Olika former av villkorslån för att stimuleranyföretagandet.4. Statligt främjande av en särskild sparform förrisksparande.Arbetsmarknad/Arbetsrätt:1. Anpassning av reglerna för saklig grund föruppsägning, den s.k. 30-dagarsregeln, till förhållandena i demindre företagen.2. Utökade möjligheter till provanställning för attstimulera nyanställning.3. Anpassning av turordningsreglerna till småföretagetssituation.4. Förbud för blockad av småföretag enbart av det skäletatt de vägrat att teckna kollektivavtal/hängavtal.Socialförsäkringar:1. Utarbetande av ett socialförsäkringssystem som ärenkelt och enhetligt och skapar grundtrygghet.Påbyggnader bör ske individuellt.2. Mer självrisker i sjukförsäkringssystemet.Skatter:1. Den enskildes möjligheter att få ersättning förprocesskostnader i samband med skattemål bör utökas.2. Införandet av rätt att överklaga beslut omskatterevision.3. Tid inom vilken eftertaxering får ske bör förkortasavsevärt.4. Förstärkning så att skattemål kan avgöras inom rimligtid.5. Möjligheter att få kvitta mellan underskott inäringsverksamhet och inkomst av tjänst.6. Neutral beskattning mellan olika företagsformer.7. Utforma momssystemet så att konkurrensneutralitetskapas mellan företag och mellan privat och offentligverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulansåtgärder försmåföretagen.
mot · GG02N253 · 1993-01-26 00:00:00 — Viss personlig borgen från egenföretagare kan varanödvändig för att understryka ägarens ansvar för företagetsdrift och utveckling. Emellertid innebär lagstiftningen pådet arbetsrättsliga området att företagarens möjligheter attstyra sitt företag har kringgärdats på olika sätt. Därmedframstår kravet på personlig borgen inte som lika befogatsom . Därest personlig borgen skulle krävas anserjag att den bör avse endast företagaren och inte hansanhöriga.Riksdagen avslog en likalydande motion medmotiveringen att arbetsrättskommittén har i uppdrag attgöra en allmän översyn av medbestämmandelagen och attegenföretagarens borgensåtaganden därmed tordeaktualiseras. Jag betecknar det dock som osannolikt attdenna fråga skulle falla inom arbetsrättskommitténsarbetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egenföretagaresborgensåtaganden.