mot · GG02Ub108 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Den svenska industrins överlevnad på en vidgadmarknad liksom den fortsatta välståndsutvecklingen ärberoende av att de produkter, tjänster och system somtillförs ''marknaden'' svarar mot brukarnas krav ochförväntningar, hushållningen med resurser och hänsynen tillmiljön.Konsumenttekniska nämnden () har i enpromemoria till sökt överblickabehovet av och förutsättningarna för en förstärktbrukarinriktad forskning i . Nämnden har samtidigtkonstaterat att dessa aspekter har fått en allt starkareställning i flera västeuropeiska industriländer, t.ex. viduniversiteten i och Delft.I detta avsnitt av skrivningen sammanfattas vår grundsynpå problemområdet. Mot denna bakgrund lägger vi förslagtill åtgärder inom ramen för samhällets forskningspolitik.I nästa avsnitt diskuteras de allmännasamhällsförutsättningar som genererar behov av förstärktoch utvidgat forsknings- och utvecklingsarbete. I deföljande två avsnitten diskuteras två huvudlinjer i dentraditionella konsumenttekniska forskningen --problemuppfångning och expertbedömningar. Därefterbehandlas kortfattat några kunskapsområden som måsteförstärkas. Kraven på forskarsamhället behandlas därefter.Brukarorienterad forskningMed brukarorienterad forskning avses forskning som tarfram sådan ny kunskap om människor som krävs för attställa krav på produkter. Begreppet ''produkt'' används häri vid mening och omfattar såväl föremål som tjänster ochsystem som kombinerar teknik med insatser från andraindivider. Brukarinriktad produktutveckling är ettarbetssätt som syftar till att uppnå bästa möjliga anpassningav framtagna produkter till de individer och hushåll somskall använda dem. Detta förutsätter enbrukarkravsformulering grundad på studier om vembrukaren är och om hans/hennes egenskaper samt en analysav brukarens problem, önskemål och erfarenheter i ett välbeskrivet praktiskt, socialt och kulturellt sammanhang.Brukarkraven måste formuleras för att fungera i enteknisk utvecklingssituation. De måste i ingenjörsarbetetkunna integreras med övriga krav på produkten/systemet,t.ex. tekniska och marknadsmässiga.Unika karaktäristika som skiljer brukarinriktadproduktutveckling från andra modeller förproduktutveckling såsom marknads-, produktions- ellerteknikinriktad produktutveckling är:1. Brukarperspektivet -- dvs. att studera människor irollen mera som brukare av produkter än köpare.2. Systemsynen -- dvs. att i en övergripande helhetssynpå brukssituationen studera brukarnas problem och behov irelation till produkten.3. Produktens bruksvärde -- dvs. att riktakravformuleringen mot produktens totala bruksvärde, dvs.syntesen av dess funktionella och symboliska värden.4. Dialogen -- dvs. att kravformulering samt utvärderingoch modifiering av utformningen sker i dialog med deslutliga brukarna.Förstärkt forskning och utvecklingDen brukarorienterade forskningens kvalitet ochomfattning måste förstärkas genom en serie av åtgärder somär beroende av varandra.Det gäller grundläggande teori- och metodutveckling,säkerställande av resurser för kontinuerligt forsknings- ochutvecklingsarbete samt utbildning av forskare.I nästa steg skall resultaten av forskningen ochutvecklingsarbetet tillföras utbildningen av deyrkeskategorier och beslutsfattare som påverkar produkter,tjänster och system som används avbrukarna/konsumenterna på marknaden eller via andravägar.Forskningen och utvecklingsarbetet måste ske i närakontakt med produktionen i samspel med de insatser somsker inom industri, administration och förvaltning.Slutligen kan brukarna kräva saklig information ochutbildning. Kvalitetsmedvetande skapas genom attbrukarna får tillfälle att bygga upp kunskaper om vilkamöjligheter god produktutformning ger och genom att''marknaden'' genomlyses av objektivegenskapsredovisning och produktkontroll.Problemen kräver ofta samordningsinsatser överdisciplingränser och mellan forskningsorgan. Ävenfinansieringen av forskningen påverkas av dettaförhållande. Särskilda initiativ och möjligheter att viakonsumentorganen initiera tvärvetenskapliga insatser ellerförbisedda forskningsbehov måste säkerställas. Såväl''spjutspetsinsatser'' inom vissa forskningsfält som en bredoch kontinuerlig brukarinriktad forskning måste rymmasinom området.Mot denna bakgrund föreslår vi följande åtgärder:1. Förstärkning av forskning, forskarutbildning ochFoU-förberedande grundutbildning på högskolenivånForskningens kvalitet och omfattning är beroende avtillgången på kvalificerade och väl utbildade forskare. I sintur beror rekryteringen av forskarstuderande på attgrundutbildningen ger bas och incitament tillforskarutbildning och forskning.Den brukarorienterade forskningen saknar ensådan bas och tradition. Såväl inom teoribildning ochmetodutveckling som inom tillämpningen finns i dagbegränsad erfarenhet. Den vetenskapsteoretiska grundenär svag. pågår intressant forskning på flerahögskolor, dock utan att ett stabilt nätverk ännu kunnatutvecklas.Bildandet av den konsumenttekniska institutionen vidCTH är ett exempel på ett initiativ genom vilket forskning,forskarutbildning och grundutbildning kunnat förankras ihögskolestrukturen och en fast punkt för utveckling avforskningsområdet skapats.Det är väsentligt att institutionen genom tryggadebasresurser ges möjlighet att av erfarenheterna fråntillämpade projekt också utveckla generell kärnkunskapinom området, dvs. utveckla den kunskap som är enförutsättning för en hög kvalitativ insats i grund- ochforskarutbildning.Utvecklingsbara ansatser inom området finns också vidandra tekniska högskolor (främst i , ochStockholm). Vi anser att motsvarande förstärkningar i formav fasta forskartjänster -- på professorsnivå ellermellantjänstenivå -- samt doktorandtjänster bordetillskapas där.2. Förstärkning av industrisektorsorganens finansieringav brukarorienterat forsknings- och utvecklingsarbeteI dag finansieras en betydande del av den tillämpadeforskningen och utvecklingsarbetet av sektorsorganen.Konkurrensen om forskningsmedel är stor.Forskningspolitiken bör ge tydliga signaler tillsektorsorganen att ställa resurser till förfogande för denbrukarinriktade forskning som skall utgöra länken mellanden långsiktiga vetenskapliga utvecklingen och industrinsoch serviceproducenternas produktutveckling.Sektorsorganens uppgift kan därutöver vara att finansieraforskar- och doktorandtjänster, knutna till specifikaindustribranscher och med en inriktning som direkt stöderproduktutvecklingen där.Härutöver är det angeläget att avstatsmakterna ges i uppdrag att beakta behovet avbrukarorienterad forskning och utveckling imedelsgivningen till industriforskningsinstituten. Detta kanske inom ramen för ordinarie medelsinsatser.Forskningsfinansierade organ som BFR, AFR, AMF m.fl.bör i likhet med vad som föreslås ovan ges ett tydligt mandatatt inom sina respektive medelsramar stödjakonsumentteknisk forskning.3. Förstärkning av resurser förforskning och utvecklingKonsumentverket måste under ett uppbyggnadsskede fåi uppdrag att spela en väsentlig roll som initiativtagare ochsamordnare av brukarorienterad forskning. Erfarenheternafrån det forskningsanslag som verket disponerat de senastetvå åren har tydligt visat att så är fallet.Konsumentverket har disponerat ca 2 miljoner kronorper år för konsumentpolitisk forskning. Närmare hälften avbevillningarna har avsett konsumenttekniskt anknutnaprojekt. I dessa fall har KTN utgjort beredningsorgan föransökningarna. Den breda kompetens som finnsrepresenterad i nämnden har för en relevantvärdering av projekten. I flera fall har forskningsprojektenkompletterats eller omorienterats.Det har självfallet inte varit möjligt att inom dendisponerade medelsramen rymma något samlat program förkonsumentteknisk forskning. Medlen har i allt väsentligtavgränsats till att finansiera förstudier samt till tydligtavgränsade åtgärdsinriktade projekt. Det har också visat sigvara möjligt att åstadkomma samfinansiering med andraforskningsorgan/myndigheter av ett flertal projekt.Genom egen problemuppfångning och kontakten medden kommunala konsumentverksamheten harKonsumentverket överblick över och insyn ikonsumenternas problem. Verket har dessutom genomegen utredningsverksamhet byggt upp kompetens som kananvändas som led i en översiktlig programverksamhet.Med ett eget förstärkt forskningsanslag som grund skulleverket kunna ta offensivare initiativ till strategiska projektoch ställa medel till förfogande för uppgifter avtvärvetenskaplig karaktär. Verket borde också kunna tainitiativ till och stödja internationella projekt medutnyttjande av det kontaktnät på myndighetsplanet somden europeiska konsumentpolitiken nu bygger upp.Inom ramen för det nordiska samarbetet påkonsumentområdet har en bas börjat byggas för en mersamlad nordisk plattform för konsumentteknisk forskning.Erfarenheterna av detta har varit klart positiva.4. Kvantifiering av forsknings- och utvecklingsresurserDen väsentliga delen av kostnaderna för forskning ochproduktutveckling ligger hos producenterna. Svenskindustri och servicenäring har ett starkt egenintresse av attsatsa stora resurser på att utveckla sina produkter med stödav brukarorienterad forskning.Samhällets ansvar är att ge dessa företagsanknutna ochbranschbaserade insatser stöd i form av utbildning,grundläggande forskning och breda, tvärvetenskapligaprojekt.Denna del av den totala forskningsvolymen kommer intetill stånd utan att medel anvisas av staten -- dels i form avomprioriteringar, dels i form av nysatsningar avforskningsmedel.KTN bedömer att en samlad resurs av 40 miljonerkronor kan nyttiggöras för brukarorienteradforskning och forskarutbildning vid högskolor,sektorsorgan och Konsumentverket.KTN föreslår följande fördelning av dessa resurser,åstadkommen genom omfördelning och nytillskott avforskningsmodell:CTH för kursutveckling, forskning och doktorandtjänster5 miljoner kronorFör brukarorienterad forskning vid LTH, CERTEC, KTH,för forskartjänster och doktorandtjänsteröronmärkta medel vid fasta forskningsorgan20 miljoner kronorKonsumentverket för översiktliga strategiska insatser ochinitiativverksamhet, nationellt och internationellt15 miljoner kronorSammanlagt under tre år40 miljoner kronorVi föreslår att inom de ramar man avsätter för CTH, LTH(CERTEC), KTH, iregleringsbreven skrivs in att pengar skall avsättas förbrukarorienterad forskning och doktorandtjänster,att får i uppdrag attbedöma behov,att regeringen ger industrisektorsorganen ochforskningsråden i uppdrag att särskilt beakta behovet avbrukarorienterad forskning och utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av brukarorienteradforskning och utveckling.