mot · GG02Fi113 · 1993-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten 1993/94, m.m. (kompletteringsproposition) Arbetslösheten i kommunernaKommuner och landsting minskade sin sysselsättningmed ca 23 000 anställda 1992. Regeringen räknar medytterligare minskningar på 25 000 och 24 000 nästa år.Kommuner och landsting själva befarar högre siffror än så.Konjunkturläget i övrigt gör att mycket få av dekommunanställda som förlorar sina arbeten kommer attkunna få nya. Det är samhällsekonomiskt sett mycketlönsamt att ge kommunerna möjlighet att behålla ochvidareutbilda sina anställda hellre än att låta dem belasta ettredan överbelastat eller låta dem gå på utbildning iandras regi eller låta dem gå öppet arbetslösa.Statsbidrag och kommunalskatt 1994Vänsterpartiet välkomnar slopandet av skattestoppet förkommunerna samt att kommunerna får behålla den ökningav skattebasen som reduceringen av grundavdraget med innebär. Men vi kan inte acceptera att de kommunersom höjer skatten bestraffas. Vi ser det förslaget som ettnytt angrepp på den kommunala självstyrelsen.Regeringens syn på kommunala skattehöjningar är inteförankrad i vare sig verkligheten eller folkopinionen. Viföreslår att alla kommuner får behålla den inkomstökningsom följer av det lägre grundavdraget oavsett om skattenhöjs eller ej.KommunakutKommunernas finansiella sparande väntas enligtregeringens beräkningar uppvisa ett positivt saldo på 8,9miljarder kronor. Anledningen till att så många kommunerändå drar ner så starkt på sin verksamhet och att manavskedar folk beror på att man sparar inför framtida år medstora förväntade underskott.De flesta kommuner/landsting klarar att sanera sin egenekonomi om de bara får bestämma skattesats själva och omde får besked om att kommunsektorn långsiktigt gesstatsbidrag i nivå med det statliga krav på dem som detinnebär. Vi tar upp denna mer långsiktiga problematik i vårpartimotion till kompletteringspropositionen. Men en delkommuner och landsting har så akuta problematt de måste få extra hjälp av staten.Det är viktigt att staten inte belönar kommuner somtidigare vanskött sin ekonomi. ''Omvandlingstrycket'' ikommunerna måste vara högt. Men i ett antalkriskommuner räcker inte de egna krafterna till. Detbehövs en statlig ''kommunakut'' med ungefär samma typav konstruktion som ''bankakuten''. Vårt förslag är attstaten upprättar en fond på från vilkenman kan ge lån till kommuner med akuta behov. Besked omman fått lån och på vilka villkor skall ges före dekommunala budgetbesluten i höst.Vår bedömning är att eftersom staten kan låna billigareän kommuner med dålig ekonomi och eftersom staten ändåtvingas ta det yttersta ansvarat för kommuner som inteklarar sina lagfästa skyldigheter, så innebär kommunakutenen mycket liten total belastning på statsbudgeten.Riksdagen bör bemyndiga regeringen att utforma de merdetaljerade reglerna för hur kommunakuten skall fungera.Lån till kommunI och med förslaget om ett särskilt lån på 350 miljonerkronor till kommun kan man säga att regeringenredan öppnat dörren till en kommunakut och detta ärpositivt. Men de villkor -- marknadsränta som läggs tillkapitalet -- regeringen erbjuder ipropositionen är otillräckliga.Innan vi lägger vårt förslag vill vi ge en kort bakgrund:Under 1986 bestämde sig kommun att rusta uppBrandbergens och Vallaområdets bostadsbestånd på ca 3000 lägenheter ägda av kommunens stiftelse hade tidigare ett dåligt rykte då många lägenhetervar outhyrda och fanns sociala problem.Dessa började avta --1986 och området blevmer stabilt och få lägenheter stod tomma. Dock kvarstod enskuld på 65 miljoner som inte stiftelsen visste hur den skulleklara. I det läget visade det sig att länsbostadsnämndenkunde ge mycket förmånliga lån till sanering avbostadsområden inom miljonprogrammet.Förvaltningsbolaget erbjöd efter omfattandelansering ett så kallat ''totalkoncept'' till kommunen.Formator skulle ta hand om förvaltning och ombyggnationi intimt samarbete med stiftelsens styrelse.Länsbostadsnämnden garanterade borgen upp till ennivå på . Ombyggnadsprojektetberäknades kosta en miljard. När projektet stod klarti år visade det sig att kostnaden blev 3,3 miljarder.Överdraget på 1,3 miljarder hade kommunfullmäktige gåtti borgen för och den kommunalekonomiska katastrofen varett faktum.Ca 40 kommunala bostadsföretag i landet lär hastora finansiella problem och de behöver enligt ettsammantaget ägartillskott på ca för attkunna överleva. Mot den bakgrunden inser man att 1,3miljarder i en relativt liten kommun som är ettextremt särfall.Kommunens politiker har självklart gjort grova misstagnär man släppte igenom projektet. Ekonomisk brottslighethar också förekommit. Här måste kommunen ta sitt ansvaroch vända på varje sten för att få saken utredd. De skyldigamåste straffas.Men ett tungt ansvar vilar också på statligamyndigheter -- främst -- samt på debanker som beviljat krediterna. Bankernas miljardlån tilloseriösa fastighetsbolag innebar ofta ännu grövre misstagän de som gjordes i . Och dessa banker fick statligtstöd.Kommunens politiker har i mycket stor enighet ställt sigbakom ett saneringsprogram för kommunens ekonomi medskattehöjning, försäljning av egendom samtstora sparbeting i verksamheten. Under ledning avlandshövding har ett förslag till statligt lånarbetats fram. Berörda banker har lovat ställa upp med nyakrediter om staten ger detta lån.Mot denna bakgrund anser att det ärrimligt att staten erbjuder ett lån som medger ränte- ochamorteringsfrihet under ett inledande skede. Det är ocksårimligt att de inblandade bankerna -- som själva fåttomfattande statligt stöd -- också medverkar till en förkommunen fördelaktigare lösning än den regeringsförslagetinnebär.Vi föreslår att ger regeringen till känna attförhandlingar med kommun och med berördabanker bör tas upp med ovan beskriven inriktning. Omriksdagen genomdriver förslaget om ''straff'' för dekommuner som höjer skatten, så bör få dispensfrån detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att alla kommuner får behålladen inkomstökning som följer av det lägre grundavdragetoavsett om skatten höjs eller ej,2. att begär att regeringen inrättar enkommunakut enligt vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkor för kommuns lånav staten,4. att -- om yrkande 1 avslås -- beslutar attHaninge kommun undantas från regeln om minskning avutbetalade kommunalskattemedel vid höjdkommunalskatt.