mot · GG02Jo301 · 1993-01-26 00:00:00 — I den skogspolitiska kommitténs slutbetänkande''inför 2000-talet'' (SOU1992:111) föreslår majoriteten att antaletskogsvårdsstyrelser med kansliorter skulle minska drastisktoch bli bara tio. För del innebär förslaget attkansliet i skulle läggas ned och sammanförasmed verksamheten i Jönköping.Utredningens minoritet har reserverat sig till förmån förett förslag innebärande betydligt mindre förändringar avorganisationen jämfört med . Man menar attförändringar i organisationen så långt möjligt bör begränsasi avvaktan på hur den samlade statligamyndighetsverksamheten skall organiseras på denregionala nivån. Reservanterna har stannat för kommitténsalternativ I med 17 skogsvårdsstyrelser. Alternativ I innebäratt blir kvar som kansliort.Om regionindelningen enligt kommitténs alternativ IIgenomförs uppstår en koncentration av regionkanslier tillsödra och sydvästra (, ,och ). och södra däremot att helt sakna regionkanslier. är den lokala förankringenutomordentligt väsentlig. Geografiskt utspriddaregionkanslier är lika betydelsefullt för denna förankringsom distriktsindelningen och distriktens roll. Avgeografiska skäl är det alltså viktigt att blir kvarsom kansliort men också av skogspolitiska skäl.Tvärtemot vad man kanske föreställer sig ärÖstergötland i stor utsträckning ett skogslän, åtminstone iden bemärkelsen att skogsbruk och skogsindustri spelar enmycket stor roll i länets näringsverksamhet. Landets näststörsta koncentration av skogsindustri finns iNorrköpingsregionen. Den skogliga verksamheten är ocksåovanligt bred och mångfasetterad i . I de norraoch södra länsdelarna dominerar det mera traditionellaskogsbruket. Inslaget av ädla lövträd och särskilt ek ärmycket markant bl.a. söder om ställer därutöver sina speciella kravpå kompetens i skogsnäringen. Vid iLinköping har kompetens för det östgötska skogsbruketsolika inslag byggts upp. Vi motionärer anser att den måstebehållas där.I utredningen konstateras att uppdragsverksamhetenhar en viktig roll som skogspolitiskt medel. Vi delar dennauppfattning. För i står deoffentliga uppdragen för den största andelen. Man har ettväl fungerande samarbete med länsarbetsnämnden ochandra länsmyndigheter. Dessutom har skogsvårdsstyrelsendet stora uppdraget att förvalta naturreservaten i länet.Dessa offentliga uppdrag är inkomstbringande men skulletroligen gå förlorade om kansliet flyttades t.ex. tillJönköping.Mellan i ochUniversitetet i har ett fruktbart samarbeteutvecklats på en rad områden. Så samarbetar man t.ex. medenheten för fortbildning av lärare, med Tema Vatten inomden filosofiska fakulteten, med institutionen förkonstruktions- och produktionsteknik inom tekniskahögskolan, med osv. Ett särskiltintressant samarbetsprojekt är en 20-poängskurs i ekologioch miljövård som utvecklats mellan skogsvårdsstyrelsenspersonal och . kantjänstgöra som en förmedlande länk mellan det praktiskaskogsbruket och den forskning och utveckling som äger ruminom . Här spelar närheten och de personligarelationerna stor roll.Skogsvårdsstyrelsen i har byggt upp ochutvecklat en framstående kompetens inom skoglig natur-och miljövård. Man har fyra biologer anställda vilketär fler än någon annan skogsvårdsstyrelse. Dessa ''skogliga''biologer är specialiserade på skärgårdsfrågor,naturvårdshänsyn, hotade arter och skötsel avnaturreservat.Skogsvårdsstyrelsen i flyttar in inyrenoverade och ändamålsenliga lokaler i ligger centralt i närheten av och deinnebär en årlig besparing på hyreskostnaden med 200 000kronor.Vi motionärer anser att en rad starka skäl talar för attSkogsvårdsstyrelsen i bör bli kvar som egenmyndighet med kansli i . Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsvårdsorganisationen iÖstergötland.