mot · GH02Ub12 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Det svenska samhället är i kris och detta drabbar ocksåden uppväxande generationen. Arbetslöshet och därmedökande klyftor leder till otrygghet och segregering också förbarn och ungdomar. Den ekonomiska politik som förs ilandet får därmed konsekvenser även på skolans område.Dessutom genomförs stora ekonomiska besparingar påskolans område i kommunerna. Det är tydligt att regeringeni propositionen betonar vad som ska läras ut och bryr sigmindre om vilka förutsättningar barn och ungdomar har föratt lära in.Samtidigt försöker regeringen genomföra ettsystemskifte inom utbildningsområdet genom favoriseringav fristående skolor vilket riskerar att ytterligare segregerautbildningen.Detta sker nu i många kommuner med hjälp av en såkallad skolpeng som ger en skenbar valfrihet men därelevernas olika förutsättningar istället riskerar att skapaännu mer ojämlika villkor.För att undvika en fortgående erodering av anslagen tillskolan måste ett system med sektorsbidrag till kommunernaför skolverksamheten återigen införas. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.I de allmänna utgångspunkterna för förslaget lyckasregeringen beskriva det svenska samhället utan att nämnabarns och ungdomars olika förutsättningar. Mankonstaterar till exempel att många bostadsområden ärgenerationssegregerade men undviker att beskriva de storasociala skillnaderna. Barn och ungdomar beskrivs somaktiva med sysselsättningar som musik, resor och idrott meninte ett ord om att många faller utanför detta mönster, blandandra stora grupper av invandrarungdomar.Det finns också skillnader mellan pojkars och flickorssituation i skolan. Pojkar och flickor bemöts och behandlaspå olika sätt i undervisningssituationen i klassrummet.Denna skillnad är genomgående till flickornas nackdel. Enjämställd skola kräver insikter i hur orättvisorna yttrar sigför att de ska vara möjliga att bekämpa. Tyvärr präglas interegeringens proposition av någon sådan insikt. Dessa frågormåste lyftas fram och uppmärksammas på ett tydligt sätt iden kommande läroplanen. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Regeringen betonar däremot ideligen de så kalladebestående kunskapernas värde, medan det som är särskiltutmärkande för vår tid är föränderligheten. Det viktigasteär därför att eleverna bibringas en förmåga till kritiskdistans och får verktyg för att söka ny kunskap.Ibland förfaller regeringen till så flummiga tankegångaratt man har svårt att förstå innehållet. Man talar till exempelom ''skolans värdegrund förankrad i etik ochhumanism''. Begreppet ''etik'' har kommit attuppfattas på många olika sätt och formuleringen har till ochmed lett till farhågor om begynnande religiös intolerans.Bakgrunden är att är ett mångkulturelltsamhälle med en mängd olika religioner ochlivsåskådningar. anser därför att det ärviktigt att uttalar att undervisningen skall varaneutral i religiösa frågor och tolerant i förhållande till olikareligiösa yttringar.De globala frågorna har vuxit i betydelse. Trots dettauppehåller sig inte propositionen särskilt mycket kringdessa frågor. Solidaritetstanken är viktig för mångaungdomar och därför måste de internationella aspekternagenomsyra undervisningen. Att öka insikterna om hurmänniskor har det på andra håll i världen minskar ocksåmottagligheten för främlingsfientlighet och rasism somspridits i under de senaste åren.Beträffande de internationella överenskommelsernasom har undertecknat -- bl.a. FN:s deklaration omde mänskliga rättigheterna, Konventionen om barnetsrättigheter osv. -- säger regeringen att dessa dokument intebör göras till text som får förordningskaraktär utan attmotivera detta närmare. delar däremotLäroplanskommitténs mening att det är lämpligt att dessadokument fogas som en bilaga till läroplanen. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Läroplanens struktur och inriktningEn verklig helhetssyn på barnen där deras totalasituation tas i beaktande gör att fritids-, barnomsorgs- ochskolverksamheten bör integreras i allt högre grad. Ettgemensamt måldokument hade därför varit att föredra.Med den uppläggning som regeringen föreslår med en kortläroplan som kompletteras med särskilda kursplaner och entimplan hade detta varit en fullt realistisk möjlighet.Regeringen har tillsatt en särskild utredningsman för attutreda frågan om skolstarten och utbildningens längd. Detgör att det är fortsatt osäkert vilken åldersgrupp den nyaläroplanen är avsedd för. Det hade varit bättre att avvaktadenna utredning innan beslut fattas om en ny läroplan.Regeringen tänker inte, i motsats till vad som gällt itidigare läroplaner, ge några anvisningar om arbetssätt.Vänsterpartiet menar däremot att frågan om vilka principersom skall vara vägledande för skolarbetet är en fråga somär lika viktig som det ämnesmässiga innehållet iundervisningen.Vänsterpartiet menar att kravet på elevaktiva arbetssättklart måste framgå av läroplanen. Endast med sådanaarbetsmetoder där eleverna själva är aktiva, som tar fastapå elevernas egna erfarenheter och frågeställningar samtmed undersökande och skapande arbete skapasförutsättningar för elevernas inflytande.Regeringen påstår att den valfrihet man förespråkar intesyftar till en ökad segregering. Vi vet att oavsett syftet såblir resultatet av att lämna en sammanhållen utbildning attsegregationen ökar.Propositionen betonar rektors roll som huvudansvarigför verksamheten vid en skola. har tidigareverkat för möjligheten att inrätta skolenhetsstyrelser medmera direkt brukarinflytande sammansatta av elever, lärareoch annan personal.En sådan styrelse bör kunna ersätta rektor som ansvarigför skolenhetens drift och verksamhet. Den bör även kunnaha ansvar för en av kommunen fastställd budget. En sådanmodell gör det nödvändigt att ändra skollagensformuleringar om rektors ansvar. föreslår attregeringen återkommer till med förslag till ensådan ändring av skollag som också följs upp i läroplanensförslag till ansvarsfördelning. Förslaget omskolenhetsstyrelser står också i samklang med de tankarsom snart förväntaspresentera.Regeringen föreslår att läroplanen också skall innehållariktlinjer för betyg. har under lång tidmotsatt sig betyg i . Vi yrkar alltså avslag påregeringens förslag om riktlinjer för betyg i läroplanen. Sevidare under avsnittet ''Betygen''.Kursplaner och timplanerRegeringen talar sig varm för friheten iutbildningssystemet men blir den så kalladefriheten mycket av en chimär. Den frihet som regeringentalar om blir nämligen starkt kringskuren av det prov- ochbetygssystem som förslaget vilar på. Redan i förslaget tillkursplanestruktur nämns de prov som ska fungera somrikslikare för att kunna betygsätta eleverna.Vänsterpartiet är av den bestämda meningen attutvärdering är en kontinuerlig process och att dettaobligatoriska ''nationella avstämningstillfälle'' uteslutandehar sitt berättigande genom det betygssystem som vi ärmotståndare till.Det finns inget pedagogiskt skäl till att göra ett visst provobligatoriskt. Vilka prov som eventuellt ska användas somen del av den fortlöpande utvärderingen bör det överlåtaspå lärare och elever att bestämma. Att fastslå vilka kravsom ska vara uppfyllda vid en viss ålder, utan att följa uppdet med löften om resursförstärkningar om målet inte nås,måste betecknas som ett slag i luften. bör alltsåför att följa upp läroplanens intentioner också tillföraskolan extra resurser. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Beträffande kursplanernas innehåll så förespråkarregeringen separata kursplaner i olika natur- ochsamhällsämnen. menar att ett av skolansproblem är just den fragmentisering som kännetecknatundervisningen. Regeringen konstaterar också mycketriktigt att en uppdelning kan riskera att försvåragränsöverskridande synsätt och perspektiv.Vänsterpartiet menar därför att som sinmening bör ge regeringen till känna att kursplanerna skautformas för samhällslära respektive naturlära. Sådanagemensamma rubriker är en indikation om att dessa ämnenså långt möjligt bör studeras utifrån en helhetssyn där intevärlden beskrivs utifrån de snäva gränser som avgränsas avgamla akademiska discipliner.Vänsterpartiet vill särskilt påpeka vikten av att deekologiska och miljömässiga aspekterna vävs in inaturlärans olika moment. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Vänsterpartiet vill också betona vikten av sexual- ochsamlevnadsundervisningen. På detta område har Sverigetidigare utmärkt sig för att internationellt sett ha en godundervisning. Syftet med undervisningen bör bland annatvara att öka elevens möjlighet att uppleva sexuallivet somen stark kraft i samlevnaden, samt att ge de kunskaper sombehövs för att skydda sig mot oönskade graviditeter ochsexuellt överförbara sjukdomar. Dessutom börhomosexualiteten särskilt behandlas men även integreras iolika teman. Det som ovan anförts om sexual- ochsamlevnadsundervisningen bör som sin meningge regeringen till känna.Beträffande svenskämnet så nämns litteraturen bara iden avslutande meningen. Inte ett ord sägs omskolbibliotekens betydelse för elevernas kontakt medlitteraturen. Det finns också skäl att framhålla hur viktigskönlitteraturen kan vara som ett stöd också i förståelsen avandra ämnen. bör som sin mening ge regeringentill känna värdet av litteratur och skolbibliotek för enstimulerande undervisning.Svenska som andraspråk har i regeringens förslagförsvunnit som ett särskilt ämne med egen kursplan.Vänsterpartiet menar att detta ämne har en annaninriktning än svenskämnet för dem med svenska sommodersmål. Ett konkret exempel på skillnad gentemotmodersmålssvenskan är den uttalsträning som är en naturligdel av svenska som andra språk. Det är därför naturligt attsvenska som andraspråk får status av eget ämne medseparat kursplan. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Vänsterpartiet vill med sitt förslag till förändring avregeringens timplaneförslag ta fasta på den kritik somriktats mot förslaget från lärarhåll. En av de frågor somuppmärksammats är att ämnet barn- och ungdomskunskaphelt har försvunnit i den föreslagna kurs- och timplanen.Vänsterpartiet menar att det är allvarligt att detta ämne helthar försvunnit i regeringens förslag till kurs- och timplan. Viställer oss i stort sett bakom den inriktning av ämnet somLäroplanskommittén föreslog. Det måste också fastslås attdet beträffande sex- och samlevnadsundervisningen behövsen samverkan med naturläran. För att tillförsäkra barn- ochungdomskunskapen timmar föreslår att mani motsvarande mån minskar antalet timmar som föreslåsanvändas för elevens eget val.Regeringen föreslår i propositionen en utökning avantalet B-språk till tre. Det innebär att också spanskan fårdenna ställning. anser att detta är enförändring till det bättre. Vi menar dock att kommunen skaha skyldighet att erbjuda alla tre språken och inte somregeringen föreslår endast två språk. Detta bör regeringensom sin mening ge regeringen till känna.Beträffande de praktiskt-estetiska ämnena föreslårVänsterpartiet att beslutar att de får en specifiktimtid för varje ämne. Detta för att varje ämnes kursplanockså ska ha en reell chans att bli förverkligad.Vad gäller kurs- och timplaner är det avslutningsvis avstörsta vikt att eleverna erbjuds en god studie- ochyrkeslivsorientering. För att tillgodose detta föreslårvänsterpartiet att beslutar om en garanterad tidför syoverksamheten i skolan.BetygenBetygsfrågan har haft en central roll iskoldebatten. har länge kritiserat betygenoch förordat en betygsfri skola. Det finns flera skäl fördetta. Ett av de viktigaste argumenten är att betygenförhindrar den kunskapssyn och de arbetssätt som vi anserbör prägla undervisningen.Betygen får konsekvenser för hela undervisningen. Degör att undervisningen inriktas på sådant som är mätbart --oftast teoretiska faktakunskaper. Prov ochkunskapskontroll blir därmed dominerande inslag iskolarbetet. För eleverna blir det viktigare att visa vad mankan, och dölja sina brister, än att fråga om det man inte kaneller inte har förstått.Det nya betygssystemet ökar den hets och konkurrenssom gör att många elever mår dåligt i skolan. De centralaprov som blir en nödvändig förutsättning för det nyabetygssystemet leder till centralstyrning och omintetgör denfrihet som regeringen vältaligt ordar om.Det nya betygssystemet föreslås få ytterligare en nivåförutom de fem nivåer vi har i det nuvarandebetygssystemet. Som argument för att överhuvudtagetbehålla betygssystemet anför regeringen två väsentligafunktioner som de anser att betygen har. Den första är somett officiellt bevis på genomgången utbildning ochförvärvade kunskaper.Detta behov kan tillgodoses genom ett intyg övergenomgången utbildning som informerar om vilka frivilligaämnesval som eleven har gjort och andra uppgifter avsärskild betydelse t.ex. betydelsefullt grupp- och/ellerenskilt arbete eleven gjort.Den andra funktionen som regeringen framhåller sommotiv för fortsatta betyg är urvalsfunktionen. Detta är inteheller en hållbar anledning att behålla betygen.Betygsberedningen konstaterade att det finns ett generelltminskat behov av urval bland annat beroende på att antaletintagningsplatser på gymnasieskolan har ökat väsentligtunder senare år. Genom att ingångarna i den nyagymnasieskolan har blivit färre som en följd avgymansiereformen ökar också möjligheterna att komma inpå den utbildning som önskats i första hand.Betygsberedningen föreslog därför till de utbildningardär någon form av urval fortfarande måste görasarbetsprover och provperioder i kombination medintervjuer. Betygsberedningen menade vidare att visatintresse i form av upprepad ansökan också kantillgodoräknas en sökande.Det är vidare högst anmärkningsvärt att regeringenföreslår fler betygssteg för än förgymnasieskolan. Där det i gymnasiet ska räcka med fyrabetygssteg så anses behöva sex steg för attbeskriva elevens kunskaper.Vänsterpartiet avvisar alltså regeringens förslag till nyttbetygssystem och anser att tiden nu är mogen för en heltbetygsfri grundskola.De riksgiltiga prov som regeringen föreslår som grundför betygssystemet mister sin funktion i den betygsfriaskolan. Det är symtomatiskt att det som skulle bli ettmålrelaterat betygssystem i praktiken ändå tycks bli ettrelativt, där eleverna måste jämföras med varandra irikstäckande prov för att betygen ska kunna sättas. Dessarikstäckande prov riskerar att i praktiken ändå dela uppundervisningen i perioder som kan komma att likna dentidigare uppdelningen i stadier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på tydliga skrivningar omjämställdheten i den kommande läroplanen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt undervisningen skall vara neutral i religiösa frågor ochtolerant i förhållande till olika religiösa yttringar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de internationellaöverenskommelser som regeringen träffat,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett gemensamt måldokument,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för skolarbetet,6. att hos regeringen begär förslag om ändringav skollag så att ett system med skolenhetsstyrelsermöjliggörs,7. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regleringen av rektors ansvar i läroplanen,8. att beslutar avslå regeringens förslag tillriktlinjer för betyg i läroplanen,9. att beslutar tillföra kommunernaextraresurser för skolverksamheten för att följa uppläroplanens intentioner,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kursplanerna för samhällslärarespektive naturlära,11. att som sin mening ger regering till kännavad i motionen anförts om de ekologiska och miljömässigaaspekterna,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sexual- ochsamlevnadsundervisningen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om litteratur och skolbibliotek,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egen kursplan i svenska somandraspråk,15. att beslutar tillförsäkra barn- ochungdomskunskapen egna timmar och i motsvarande månminskar antalet timmar för elevens eget val,16. att beslutar att kommunerna skall haskyldighet att erbjuda alla tre B-språken på lika villkor,17. att beslutar att tilldela de praktiskt-estetiska ämnena ett specifikt timantal för varje ämne,18. att beslutar om en garanterad tid försyoverksamheten i skolan.