mot · GG02Ub411 · 1993-01-26 00:00:00 — Översyn av bestämmelserna om fristående skolor majoritet beslöt under föregående riksmöteatt garantera samtliga fristående skolor, vars verksamhetgodkänts av , lägst av kommunernasgenomsnittkostnad för en elev i grundskolan.Beslutet togs trots massiv kritik från bl.a. SvenskaKommunförbundet.Från flera kommuner, såväl borgerliga somsocialdemokratiska, har framförts att ersättningsnivån tillde fristående skolorna i många fall kommit att överstigakostnaden för kommunalt drivna skolor. I många fall harkostnaderna för de fristående skolorna blivit så höga attkommunerna tvingats dra ner på resurserna till barn medsärskilda behov.Riksdagsbeslutet innebär en garanterad rätt för allafristående skolor, som uppfyller av stipuleradeformella krav, att uppbära ersättning.Kommunen har inga möjligheter att pröva behov ellerskälighet av etableringen.Det finns en bred enighet i att föräldrar ochbarn ska ha möjlighet att välja skola med särskildpedagogisk eller konfessionell inriktning. Skolverketstillämpning av lagstiftningen beträffande de friståendeskolorna har resulterat i att kommunerna fråntagitsmöjligheterna att kontrollera ekonomin i planeringen förskolan.Det mycket svåra ekonomiska läget för mångakommuner tvingar fram en översyn av den kommunalaskolorganisationen. För att hålla uppe kvalitén påundervisningen, lärartäthet, bra läromedel, fortbildning avlärare och inte minst stödet till handikappade elever, harmånga kommuner känt sig nödsakade att lägga ner enstakamindre skolor med litet elevunderlag. Genom att ta till varakapacitet i närliggande skolor kan såväl personalresursersom lokaler utnyttjas bättre än tidigare.Denna form av skolnedläggningar strider många gångermot föräldrarnas önskemål. har skolstyrelsernafört dialog med föräldrarna, där argument prövats motvarandra. I några fall har det kunnat leda till att skolornabehållits, sedan man gemensamt sett att nackdelarna mednedläggning övervägt. I andra har kommunerna fullföljtsina planer på en förändrad organisation, då de ekonomiskaoch organisatoriska skälen vägt tyngst.Genom bestämmelserna om fristående skolor kan starkaföräldrar desavouera de kommunala besluten genom attmed hänvisning till lagstiftningen och Skolverketstillämpning driva skolan vidare, nu i privat regi, menfortfarande med kommunala pengar. Staten åläggerkommunerna kraftiga besparingar, men ställer sedan kravpå att de fristående skolorna skall finansieras, så attkommunernas möjligheter till besparingar omintetgörs.Förlorare blir ytterst de barn, som har störst behov av stöd.Vi anser det nödvändigt att skollagen ses över så attkommunerna ges ett starkare inflytande över etableringenav fristående skolor. Tidsplan för ansökan och inrättande avsådana skolor behöver också ses över.Det kan inte anses rimligt att en kommun åläggs attbetala ut statsbidrag till en skola, som ansöker omgodkännande och startar sin verksamhet påhösten innevarande år. Sådana krav omöjliggör varje formav omprioritering och långsiktig budgetering i en kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ökat inflytande förkommunerna vad gäller godkännande av fristående skolor.