ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ju617 · 1993-01-26 00:00:00 — Hårdare straff för brott med rasistisk anknytning har vi sett allt fler brott som harrasistiska motiv. Flyktingförläggningar har utsatts förskadegörelse, judiska kyrkogårdar har skändats ochmänniskor med utländsk bakgrund har hotats och iblandt.o.m. Dessutom har rasistiska organisationersom t.ex. VAM utfört grova bankrån för att finansiera sinbrottsliga verksamhet.Röster har höjts för att förbjuda rasistiskaorganisationer för att på detta sätt komma tillrätta meddenna typ av brottslighet. En kriminalisering av rasistiskaorganisationer riskerar dock att motverka sitt syfte genomatt rasisterna legitimeras. ''Organisationer'' av denna typkommer att anpassa sitt budskap efter lagstiftningen så attde inte riskerar att fällas i domstol. Därmed får de etträttsligt utslag på att de inte är rasister, ett resultat somknappast gynnar arbetet mot rasism ochfrämlingsfientlighet.Ett förbud mot rasistiska organisationer kan också gemartyrskap till människor som eventuellt fälls. I rasisternasegna led ses personer som fällts för brottslig verksamhetofta som hjältar.Det är också mycket tveksamt om de rasistiskagrupperna kan kallas för organisationer. Ofta handlar detom mer löst sammansatta grupperingar och nås därmed inteav ett organisationsförbud.Dessutom är det tveksamt om en lagstiftning motrasistiska organisationer går att förena med den svenskaorganisationsfriheten.För att visa att samhället inte tolererar rasism bordeistället rasistiska motiv för brottslighet räknas som enförsvårande omständighet. Hårdare straff skulle alltsåutmätas för brott som har rasistiska motiv. Motiv för brotteträknas in i bedömningen av ett brott. Rasistiskamotiv som grund för en hårdare dom skulle därför ligga väli linje med den lagstiftning som redan finns och dentillämpning som sker av lagarna.En stor del av de riktiga rasisterna är brottslingar ochskulle förmodligen ha varit det även om de inte var rasister.Rasismen blir i många fall bara en täckmantel för denbrottsliga verksamhet som de i alla fall skulle ha ägnat sigåt. Det är därför viktigt att samhället markerar att inte barabrottet är förkastligt och straffbart utan att också självamotivet ses som en försvårande omständighet. Samhälletoch staten accepterar inte rasismen.Genom att betrakta rasistiska motiv som en försvårandeomständighet markerar staten också utåt att den inteaccepterar rasism. Ungdomar som känner sympati för derasistiska organisationerna får då klart för sig att staten taravstånd ifrån rasismen på ett konkret sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rasistiska motiv skall räknassom en försvårande omständighet vid brottslig verksamhet.
mot · GG02Ju624 · 1993-01-26 00:00:00 — Livstidsstraff utdöms endast vid mycket grovbrottslighet. Vid dessa typer av brott anser vi attmöjligheten att bli benådad bör vara ytterst begränsad.Därför vill vi att förutsättningarna för att begränsanådemöjligheten vid livstidsstraff utreds. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt begränsa nådemöjligheten vid livstidsstraff,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en mer restriktiv hållning ärbefogad vid frigivning och benådning av livstidsdömda.
mot · GG02Ju625 · 1993-01-26 00:00:00 — I anledning av att utlänningar får hjälp att gömma sigeller på annat sätt undandra sig ingripande från svenskmyndighet, utan att den som sålunda bistår utlänningen blirstraffad, vill vi att en utredning tillsätts med uppgift attutreda förutsättningarna för att straffbelägga sådanahandlingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt straffbelägga gärningen att gömma eller på annat sätthjälpa en utlänning att undandra sig ingripande från svenskmyndighet.
mot · GG02Ju626 · 1993-01-26 00:00:00 — används inte endast blodprov utanäven luftprov som bevismedel i rattfyllerimål. När detgällde att bestämma relationen mellanalkoholkoncentrationsgränsen i blodet och iutandningsluften stannade man vid införandet för att den dåallmänt vedertagna omräkningsfaktorn 2000:1 skulleanvändas. Detta innebär att promillehalten 1,0 för blodmotsvaras av en alkoholhalt på per liter luft.Det finns anledning att se över omräkningsfaktorn somanvänds . Den är godtyckligt vald och ger till resultat attalkoholhalten hos den misstänkte underskattas när luftprovanvänds.Det vore mera rättvist att anse att redan alkoholhalter iutandningsluften på motsvarar iblodet. Likheten inför lagen kräver att värdena stämmeröverens. Omräkningen får inte leda till att en person somunderkastas blodprov blir fälld medan en annan person medsamma alkoholhalt blir friad eftersom han underkastatsluftprov. Så kan emellertid bli fallet i ett gränsfall idag.I och använder man 2.300:1 och i USAanvänds omräkningsfaktorn 2.100:1.Det finns också anledning att se över detsäkerhetsavdrag som görs vid luftprover. är detta 0,/l luft. Säkerhetsavdraget vid blodprov är glidande ochberor på alkoholhalten. Säkerhetsavdraget vid luftprov äridag generöst tilltaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående omräkningsfaktorn vidalkoholutandningsprov,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att se översäkerhetsavdraget vid blodprov.
mot · GG02Ju628 · 1993-01-26 00:00:00 — Preskriptionstider vid sexuella övergrepp Sexuella övergrepp mot barnDrygt hälften av de barn som utsätts för sexuellaövergrepp har varit offer för brott vid upprepade tillfällen.De försöker ofta tala om för vuxna och kamrater omövergreppen men blir i många fall inte trodda. De vet ocksåatt sexualitet är ett ämne man inte talar om. Det kan mångagånger gå innan brottsoffret förmår göra anmälan.Sexuella övergrepp mot kvinnorKvinnor som utsätts för sexuella övergrepp är oftaväldigt rädda för att göra anmälan om brott, främst därföratt de är rädda för repressalier. Rädslan finns inte bara införatt göra polisanmälan, utan även under rättegången och inteminst inför vad som skall hända om det blir fällande dom.Förläng preskriptionstidenFör att bättre tillvarata dessa brottsoffers rättmätigaintresse av att få upprättelse, menar demokrati attpreskriptionstiden för sexuella övergreppsbrott skallförlängas.Det är enligt vår mening rimligt att straffpåföljd ochersättningskrav när det gäller dessa brott, inte i något fallskall preskriberas innan brottsoffret fyllt 25 år.Därför anser vi att preskriptionstiden för sexuellaövergreppsbrott skall upphävas, alternativt förlängas till 25år. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar upphäva preskriptionstiden försexuella övergrepp,2. att -- om yrkande 1 om upphävande avpreskriptionstiden inte bifalls -- beslutar förlängapreskriptionstiden till för sexuella övergrepp.
mot · GG02Ju629 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny demokrati menar att det är ett rimligt krav frånrättstrygghetssynpunkt att de farligaste brottslingarna kanhållas borta från samhället för gott.Interneringsstraffet som togs bort i mitten av 1970-taletsyftade just till att förhindra återfall och att skyddasamhället från återfallsförbrytare. Straffet var på obestämdtid med en viss minsta tid. Genom att återinförainterneringsstraffet skulle man utan tvekan reduceraåterfallsfrekvensen bland många grova brottslingar.Brottsoffren skulle därigenom få ett bättre skydd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lag ominterneringsstraff.
mot · GG02Ju630 · 1993-01-26 00:00:00 — är det många inbrottsstölder i bostäder som inteutreds i brist på resurser. Att ett stort antal inbrottsstölder ibostäder inte beivras är mycket oroande. Mindre än 10procent når domstol. Brottet är mycket allvarligt ochinnebär en svår integritetskränkning.Ändra rekvisiten och skärp straffenEtt sätt att i ökad utsträckning komma åt denna typ avbrottslighet är att ändra rekvisiten för brottet, t.ex. genomatt återgå till vad som tidigare gällde i fråga om grov stöld,eventuellt i kombination med en ordentlig straffskärpning.Därigenom skulle också brottstypen komma att prioriterashos polis och åklagare. Förslag av den här typen bör nudiskuteras på allvar.Många inbrottstjuvar är professionella och skullesannolikt avhålla sig från brott om straffet skärptes ochrisken för upptäckt ökade. Ett vanligt resonemang blandinbrottsproffsen är att om straffet blir så är detingen idé att hålla på. Enligt statistiken ökar visserligen inteantalet inbrott, en viss minskning kan förmärkas. Men dettager ett bedrägligt sken, eftersom beivrandet har sjunkit katastrofal nivå.Polisen säger sig på många håll stå maktlös. En anledningtill detta är att inbrottstjuvarna inte stjäl på hemorten därde är väl kända av polisen utan reser lång väg hemifrån, utpå stöldturnéer, till avslägsna orter eller ensligt belägna hussom blir ett lätt byte för en förslagen tjuv. Stöld isommarstugor och kolonistugor under vinterhalvåreträknas regelmässigt inte som grov stöld. Detsamma gällervillor och lägenheter under sommarhalvåret.Det blir trots statistiken allt vanligare att människorutsätts för flera inbrott. Det som förr var en enstakahändelse av undantagskaraktär har numera för många bliviten återkommande svår integritetskränkning med ett skövlathem. Det finns de som gett upp och struntar i att anmäla tillpolisen. Det tjänar ju ändå ingenting till.Något måste göras åt själva brottskonstruktionen.Dessutom måste straffen göras starkt progressiva för attdels avskräcka, dels oskadliggöra återfallsförbrytare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra rekvisiten för brottetgrov stöld så att fler stöldbrott innefattas under denbrottskategorin,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skärpa straffen för grov stöldgenom att exempelvis höja straffminimum för brottet till ettårs fängelse,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra straffen starktprogressiva för att avskräcka och oskadliggöraåterfallsförbrytare, särskilt de professionellainbrottstjuvarna.
mot · GG02Ju631 · 1993-01-26 00:00:00 — har skjutning med s.k. paintball-vapen blivit alltmer populärt. Som så mycket annat kommerdenna nya företeelse från USA.Det kan synas oskyldigt att ungdomar skjuter påvarandra med färgampuller som markerar om och var enperson blivit träffad. Men att skjuta färgkulor medpaintball-gevär är inte ofarligt. Skulle någon träffas iansiktet är risken uppenbar att synen skadas.Dessutom har redan, trots att företeelsen är ny och ännuinte nått alltför stor spridning, en rad anmälningar omskadegörelse kommit in till polisen. Det rör sig omskadegörelse på byggnader och bilar.Uppenbart behövs någon reglering i lagstiftningen somanger i vilka sammanhang skjutning med paintball-vapenska vara tillåtet. Genom kompletteringar i vapenlagenoch/eller vapenförordningen borde detta vara möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av reglering ilagstiftningen beträffande användandet av paintball-vapen.
mot · GG02Ju633 · 1993-01-26 00:00:00 — Ny demokrati upprepar på detta sätt sitt tidigare krav påatt villkorlig frigivning inte skall få förekomma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva reglerna om villkorligfrigivning.
mot · GG02Ju634 · 1993-01-26 00:00:00 — Brott med flera misstänkta Det s.k. Lindomefallet upprörde många. Två mändödade en 89-årig man men skyllde på varandra och gickfria. Det kunde inte bevisas vem som utdelat det dödandeslaget.Nyligen attackerade fyra unga män enligt vittnen enperson med slag och karatesparkar utanför McDonald's påSveavägen i . Ungdomarna greps.Åklagaren beslutade att inte åtala. Det finns fler exempel.Om den misstänkte blir frihetsberövad underutredningstiden har han i princip rätt till ersättning enligtlag om ersättning vid frihetsinskränkning. Detta har ocksåupprört många människor.De redovisade fallen och den uppmärksamhet de fåttutgör en uppenbar fara för rättstryggheten och hänsynen tillallmän laglydnad.Regeringen måste därför presentera ett förslagtill lagändring som går ut på att man inte skall kunna skyllapå varandra och gå fria och dessutom ett förslag tilllagändring som begränsar rätten till ersättning enligt lagenom ersättning vid frihetsinskränkning. Eventuellt kan deträcka med att återgå till den ursprungliga lydelsen av lagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag till lagändring som går ut på att en eller flera skallkunna dömas för brott i den typ av fall som beskrivits imotionen,2. att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag till lagändring som går ut på att begränsa rätten tillersättning enligt lagen om ersättning vidfrihetsinskränkning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GG02Ju635 · 1993-01-26 00:00:00 — Åklagare bör få större möjligheter att lägga ned åtal.Man bör även öppna för möjligheten att åklagaren och denmisstänkte inför en domare kommer överens om lämpligtstraff på en tämligen begränsad utredning av brottslighetenoch utan egentlig huvudförhandling. Detta bör ske i samrådmed brottsoffret. En sådan överenskommelse innebär attden misstänkte förklarar sig skyldig till ett visst brott påvissa villkor, t ex fängelse och skadestånd tillbrottsoffret. Förebilder till ett sådant system finnsutomlands.Systemet har klara fördelar. En rimlig påföljd skullesnabbt kunna dömas ut. De många svårutredda målen ochde långa processerna, särskilt i fråga om skattebrott ochannan likartad ekonomisk brottslighet, skulle kunnaundvikas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna förett system med påföljdsöverenskommelse.
mot · GG02Ju636 · 1993-01-26 00:00:00 — kanske i många fall oskyldiga lekar harersatts av för vuxna snarliknande krigslekar. Målskjutningpå människor borde enligt lagen ej vara tillåtet, dvs innehavav vapen avsedda för dylik målskjutning. Målskjutning ärnär man riktar sina skott på tavlor, ballonger el dyl. Deborde absolut inte få riktas mot människor.Paintball är en ''krigslek'' där man skjuter med färgadekulor som vid träffar spricker och färgampullens innehållfastnar på målet. Att leka krig, tar /omgång ochman skall precis som i verkligheten bekämpa varandra.Det finns i ett betydande antal, mer än 20 000 avdessa vapen. Marknaden växer och finns det saluställenöver hela landet. Tidningar ges ut med information omdessa krigsleksaker för vuxna och tillhörande utrustning.MålskjutningIdag importeras inte bara ''leken'', som är att likna vidett mindre krig, utan även tillhörande vapen, ammunition,handgranater och rökfacklor till . Lagen harålderskrav för att inneha dessa saker, underförutsättning att de används för målskjutning. 5 § VLDet är dock utan all tvivel att paintball-vapnen användsför annat än målskjutning på tavlor. Det krävs en förklaringeller en anmälan för att få ett prejudikat över vadmålskjutning är.Polisen har ingen, eller endast liten, möjlighet attgöra tillslag mot dessa vapen. ärmedveten om att dessa vapen vållar bekymmer i helalandet. Frågan som bör prövas är om dessa vapen äravsedda för målskjutning och vad i förekommande fallmålskjutning innebär.VapenförvaringDet bör även ses över vad resultaten kan bli av en alltför lättillgänglig marknad för dessa vapen. Det kan inte vararimligt att leka krig och skjuta med ''riktiga'' vapen motmänniskor. Det finns en oroväckande tendens i vårtsamhälle där vi håller på att importera nedbrytande idéeroch beteenden.Vidare bör transport och förvaring av dessa vapen sesöver. Det måste finnas klara regler för hur man skallhandskas med och förvara dessa vapen. Till dettasammanhang hör då även omnämnda rökfacklor ochhandgranater. Det är klart olämpligt att få transporteradessa vapen, som är exakta kopior av riktiga vapen, utanreglering om fodral eller förvaringsdon av något slag. Blottaåsynen av dessa vapen, kan få äldre människor att känna sigträffade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om paintball-vapen,2. att hos regeringen begär klara riktlinjer förvad som innefattas i ordet målskjutning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på klara regler för transportoch förvaring av paintball-vapen.
mot · GG02Ju637 · 1993-01-26 00:00:00 — väckte det så kallade Lindomefallet storuppmärksamhet. Under ett inbrott mördade två yngre mänbrutalt en åldring. Båda blev frikända för mordet då deskyllde på varandra och det inte kunde bevisas vem somhållit i mordvapnet.Allmänheten upprördes med rätta och kraven på ändradlagstiftning aktualiserades från flera håll. Behovet avsnabba åtgärder har ytterligare understrukits av ett nyttupprörande fall då fyra män brutalt sparkade ihjäl enperson. Inte heller här gick det att bevisa vem av de fyrasom utdelat den dödande sparken och ingen av demstraffades ens för misshandel.När Lindomefallet togs upp i våren 1991föreslogs att man undersökte möjligheterna att skärpakraven på medhjälp samt ökad skyldighet för den enskildeatt ingripa för att förhindra brott. Dåvarandejustitieministern svarade över huvud taget inte på den sistafrågan trots att den upprepades och att det påpekades att envärd som bjuder sin gäst på alkohol och sedan inte försökerhindra honom från att exempelvis köra bil, kan ådömasstraff.Det är nu mycket glädjande att den utredning som vårnuvarande justitieminister tillsatte avser att föreslå attvittne till ett brott skall ha ökad skyldighet att försökaförhindra brottet. Självfallet skall kravet att ingripa integälla om det kan medföra allt för stor risk för den somingriper.Inte minst ur allmänpreventiv synpunkt är det angelägetatt tillvarata alla möjligheter som försvårar ett upprepandeav de två relaterade mordfallen, och ett steg i den riktningenär enligt min uppfattning ett tillkännagivande till regeringenhärom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyldighet att ingripa mot brott.
mot · GG02Ju640 · 1993-01-26 00:00:00 — 1976 inskränktes det straffrättsligaämbetsmannaansvaret och ersattes med ett disciplinansvar.Ansvarsfrågorna handläggs av . Enviss utvidgning av det straffrättsliga tjänsteansvaret föroffentligt anställda har dock skett därefter.Ändringarna var ett steg i rätt riktning. Men för attåterupprätta det fulla ämbetsmannaansvaret krävs enåtergång till det som gällde års ändringar.Statens ansvarsnämnd är i allt väsentligt enpartsammansatt nämnd med politiska förtecken. Enopartisk och tillförlitlig bedömning förutsätter att avskaffas och att prövningen överflyttas tillallmän domstol, efter åtal av allmän åklagare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra det fullaämbetsmannaansvaret,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa och att dess ansvarsområde överflyttas tillallmän domstol.1
mot · GG02Ju641 · 1993-01-26 00:00:00 — Många faktorer samverkar då en trygg och säker trafikskall förverkligas. Det handlar om utbildning, utveckling avfordon, förbättring av vägar och inte minst förarensutbildning och omdöme.Internationellt har vi en relativt god statistisk position,men de många hundra omkomna och tusentals svårtskadade i trafiken är fortfarande oacceptabelt höga siffror.Den största enskilda faktorn när det gäller olyckor i trafikenär onykterhet och rattfylleri. Klart fler än man tidigaretrodde är s.k. alkoholbetingade olyckor.I december 1992 lade en parlamentarisk kommitté framsitt betänkande ''Grovt Rattfylleri och Sjöfylleri'', SOU1992:131. Huvudpunkterna i utredningen är sänktgränsvärde vid grovt rattfylleri, aktiv rehabilitering vidrattfylleri, stramare kontroll då körkort skall återfås efterbrott samt införande av promilleregler även i sjötrafiken.Allt i avsikt att uppnå säkrare trafik till lands och till sjöss.Den parlamentariska kommittén -- där alla riksdagenspartier var företrädda -- var helt enig i sina slutsatser.Genom att lagförslagen är utarbetade och har detta bredapolitiska stöd borde ett regeringsförslag snabbt kunnaföreläggas . Det är angeläget att detta sker i sådantid att de nya reglerna kan gälla inför t.ex. åretssemestertrafik och båtsäsong. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den snabbtförelägger en proposition byggd på Väg- ochsjöfyllerikommitténs betänkande i avsikt att förbättratrafiksäkerheten på väg,2. att hos regeringen begär att den föreläggerriksdagen en proposition om att förbättra trafiksäkerhetentill sjöss.1
mot · GG02Ju642 · 1993-01-26 00:00:00 — Paintball är benämningen på en form av krigslek medspeciella vapen av kolsyretyp. Denna form av krigslekarkommer från men har också funnits i flera europeiskaländer . Vapen finns av olika typer som t.ex.pistoler, gevär, handgranater och minor. Ammunitionenbestår av kulor med färg överdragna med ett lager gelatin.Vanligen används kolsyra som drivgas och dess ursprungligaanvändningsområde är för märkning av djur vidboskapsuppfödning.Krigslekarna går ut på att två lag tävlar mot varandrainom ett bestämt område. Den som blir träffad av ett skottfår en färgfläck och är då ''död''. Skyddsglasögon ochansiktsmask är nödvändig utrustning då en träff i ögatriskerar synen.Under det senaste året tycks paintballverksamheten hatilltagit kraftigt i . Speciella butiker förpaintballutrustning har öppnats i de större städerna. Skälentill den kraftigt ökade verksamheten är den ändradelagstiftningen på området.Bestämmelser om införsel, innehav och förvärv av vapenfinns i vapenlagen. För inköp och innehav av vapen krävsnormalt tillstånd men vissa vapen är undantagna fråntillståndskravet. Det gäller kolsyre-, luft- eller fjädervapenmed begränsad effek, avsedda för målskjutning. Dockgäller en åldersgräns för innehav av dessatillståndsfria vapen. Vidare utgår lagen från att vapnenanvänds för målskjutning. Att skjuta mot människor ärförbjudet; dock har inget åtal väckts mot paintballutövare,utom i något fall där vapnen använts på allmän plats.Att göra krig till en lek och försöka kalla det sport ärhorribelt; det kan aldrig vara i linje med idrottens mål ochideologi att leka låtsasavrättningar eller att överhuvudtagetrikta vapen mot människor. Då dessa vapen nu är så lätttillgängliga blir det allt vanligare att minderåriga får tillgångtill dem -- de förekommer på skolor och ute på gator ochtorg. Enligt tidningsuppgifter är det inte ovanligt att manfryser kulorna och då blir naturligtsvis effekten betydligtallvarligare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i vapenlagen atttillståndsprövning för kolsyrevapen införs.
mot · GG02Ju643 · 1993-01-26 00:00:00 — Diskrimineringen av homosexuellas organisationer Lokala föreningar för homosexuella vägras oftaförhyrning av lokal. Ett mycket tydligt exempel ärLuleå kommuns vägran att hyra ut möteslokaler i till RFSL:s lokalavdelning.En av text-TV-kanalerna vägrade att låtaRFSL-Piteå annonsera om sina föreningsaktiviteter.Antidiskrimineringsparagrafen i täckerendast diskriminering av enskilda homosexuella.Diskriminering av homosexuellas organisationer är inteförbjuden.Det är angeläget att det görs en översyn av vilkamöjligheter det finns att förbjuda diskriminering av grupperav homosexuella. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avmöjligheterna att förbjuda diskriminering avhomosexuellas organisationer.