mot · GG02Ju719 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningI uppdrog den socialdemokratiska regeringenåt att utvärdera rättshjälpenseffektivitet. I uppdraget ingick även att analyserakostnadsutvecklingen och komma med förslag om hursamhällets kostnader för rättshjälpen uppfyllts. Ingen skallav ekonomiska skäl vara förhindrad att ta tillvara sin rätt,och den rättssökande skall efter förmåga bidra tillkostnaderna.Våren 1992 uttalade justitieutskottet att en samladöversyn borde göras inom rättshjälpsområdet i syfte attåstadkomma besparingar och effektiviseringar.Bakgrunden är bl.a. att anslaget för rättshjälpskostnaderökar kraftigt.Under hösten har med anledning avproposition 1992/93:109 beslutat i besparingssyfte om vissaregelförändringar angående allmän rättshjälp.BodelningsärendenI uppdraget till ingick också att sehur reformen 1988 har uppfyllts när det gäller den enskildesmöjligheter att få tillgång till juridisk hjälp. Den 1 juli 1988inskränktes rättshjälpen vid bodelning. Allmän rättshjälpfår beviljas endast om det med hänsyn till boetsbeskaffenhet och makarnas personliga förhållanden finnssärskilda skäl för rättshjälp. Vid en hearing påjustitiedepartementet var den allmännameningen att rättshjälp i bodelningsärenden blivit för snävoch restriktiv. Det finns skäl att anta att speciellt kvinnorgör rättsförluster.I praktiken är rättshjälp i bodelningsärenden i stortsett avskaffad. beviljade en kvinnajuridisk hjälp eftersom makarnas personliga förhållandenvar minst sagt dåliga. Kvinnan hade utsattsför övergrepp och misshandel och var i dålig psykiskkondition. överklagade beslutet tillRättshjälpsnämnden och påpekade att båda skälen måstevara uppfyllda. Boet var enkelt, dvs. det hem som makarnatillsammans jobbat ihop till under ett långt äktenskap.I justitieutskottet har frågan ställts om allmän rättshjälpi bodelningsärenden blivit mer restriktiv än vad lagstiftarentänkt sig. Vi anser att den frågan kräver ett svar och attutskottet får den redovisning som borde ha funnits med iRiksrevisionsverkets rapport som kom i februari 1992.AdvokatkostnaderErsättningen till biträden i ärenden om allmän rättshjälpoch offentliga försvarare har ökat kraftigt. Sedan mitten av1980-talet har det skett en fördubbling avtimkostnadsnormen. Även den genomsnittliga tid som varjeärende tar har ökat. Vi anser att det finns besparingar attgöra.I 1992 års budgetproposition uttalade regeringen att''målsättningen bör vara att skapa en bättre ordning för attbestämma advokattaxorna och hitta ett effektivare systemför att undvika s.k. taxeglidning''. På sidan 133 ibudgetpropositionen bilaga 3 skrev justitieministern: ''Jagavser att ta initiativ till överläggningar medSveriges Advokatsamfund i denna fråga.'' Det har gått ettår sedan löftet gavs och regeringen bör redovisa sinaöverväganden med anledning av överläggningarna och vilkakonkreta åtgärder man avser att vidta.Nedsättnings- och jämkningsreglerDen beslöt att reglerna omnedsättning i 12 § RHL skall avskaffas den 1 mars 1993.Reglerna om jämkning i 14 § RHL skall tillämpas medbetydande restriktivitet. Det innebär bl.a. att jämkning intekan komma i fråga för grundavgiften samt att människormed mycket låga eller inga egna inkomster ändå måstebetala grundavgiften. Redan i propositionen konstateradesatt kommunerna får bära en del av kostnaderna viasocialbidragen.Vi anser att reglerna i denna del bör vidgas så att t.ex.personer som är helt beroende av socialbidrag skall kunnafå nedsättning av rättshjälpsavgifterna. Det bör vara möjligtatt utforma tillämpningsföreskrifterna angående 14 § RHLför att möjliggöra en sådan ordning.Att övervältra kostnader för allmänna rättshjälpen påkommunerna i form av socialbidrag anser vi äroacceptabelt. Dessutom kommer många människor att drasig för att ansöka om socialbidrag och kommer därmed attmista möjligheten att hävda sin rätt. Den förväntadebesparingen på rättshjälpskontot genom att belastasocialbidragsbudgeten kan utebli helt eller delvis genomökad administration och byråkrati. Socialsekreteraren kanbehöva kontakta en advokat angående den rättsligaangelägenheten, advokaten ringa och fråga om och närpengar kommer att utbetalas osv. Det arbete somadvokaten lägger ner på ärendet presenteras ikostnadsräkningen. Varje socialbidragsärende tar en visstid och även för kommunerna gäller att tid är pengar. Denrättshjälpssökande kommer inte heller att godta långaväntetider eftersom advokaten i regel inte påbörjarbehandlingen av ärendet förrän finansieringen är klar.Allt färre jurister vill t.ex. ägna sig åt den viktigafamiljerätten, och merarbete och krångel bidrar inte till attgöra den allmänna rättshjälpen mer attraktiv.Vi kan inte dela uppfattningen att det har ettpedagogiskt värde att människor med låga eller ingainkomster av ekonomiska skäl skall avstå från att tillvaratasin rätt, låna till rättshjälpsavgiften eller söka socialbidrag.Att som justitieministern hänvisa till att socialbidragstagareäven får betala för läkar- och tandläkarbesök är en dåligjämförelse. I dessa exempel handlar det inte om den viktigarättssäkerheten.Den allmänna rättshjälpens förhållande till försäkringarEnligt regeringen bör den allmänna rättshjälpen ''göras generellt subsidiär till rättsskyddsförsäkringar på såsätt att rättshjälp inte får beviljas i angelägenheter somomfattas av rättsskyddsförsäkringar eller liknande''.Vi vill understryka vikten av att de här frågornanoggrant analyseras innan förslag läggs fram. Vidöverläggningen i den 7 september1992, där olika myndigheter och organisationer varföreträdda, var de flesta som yttrade sig kritiska mot att detsaknades just analyser om de konsekvenser ettgenomförande av förslagen kan få.Rättvisa måste garanteras mellan dem som har och demsom inte har rättsskyddsförsäkring. Det är viktigt att ettsystem för den framtida rättshjälpen får en sådanutformning att den, oavsett rättsskyddsförsäkringarnasutformning, garanterar allas möjlighet att tillvarata sin rätt.De allmänna advokatbyråernaI promemorian (Ds 1992:51) föreslårJustitiedepartementet att allmänna advokatbyråer skallavvecklas därför att regeringen anser att statlig verksamhetskall privatiseras. Systemet med allmänna advokatbyråerinfördes i samband med att rättshjälpslagen (1972:429)trädde i kraft.Det finns 28 allmänna advokatbyråer samt ettkontor. De konkurrerar på lika villkor med de privataadvokatbyråerna och är självfinansierande. Byråerna harmottagningsverksamhet på ca 30 platser utanför de orterdär de är stationerade. Mottagningsverksamheten bedrivshuvudsakligen av sociala skäl. Det innebär att kostnad förresa, tidspillan och annan extra kostnad för mottagningeninte ekonomiskt belastar byråerna utan betalas av allmännamedel via det s.k. driftsbidraget. Statens kostnad för densociala mottagningsverksamheten uppgår till ca 1 miljonkronor. har försökt beräkna kostnadernavid en avveckling av de allmänna advokatbyråerna.Kostnaderna uppges uppgå till ca 90 miljoner kronor.I årets budgetproposition säger justitieministern: ''Jaghar därvid också beaktat att en avveckling med allsannolikhet kommer att ge upphov till kostnader som ärbetänkliga i det rådande statsfinansiella läget.'' I klartextbetyder det att om regeringen haft råd skulle allmännaadvokatbyråer ha avvecklats av doktrinära skäl.Ekonomiska skäl finns inte och de sociala skälen till attha allmänna advokatbyråer kvarstår. Kostnadsnivån vid deallmänna advokatbyråerna är dessutom vägledande vidtaxeersättning av advokattjänster, vilket inneburit att denallmänna prisnivån hållits nere.Det presenterade avvecklingsförslaget har inte haftnågon inverkan på lönsamheten /92 men skapatoro inför framtiden.Vi socialdemokrater anser att regeringen inte skallåterkomma med förslag om avvecklingen av allmännaadvokatbyråer. Om ansvar och engagemang förverksamheten även framgent skall upplevas starkt måstearbetsplatsen kännas trygg och man skall kunna satsa påframtiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmän rättshjälp vid bodelning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedsättningsreglerna irättshjälpslagen,3. att hos regeringen begär förslag till åtgärdersom dämpar kostnadsutvecklingen avseendebiträdesersättningen inom rättshjälpssystemet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den allmänna rättshjälpensförhållande till försäkringar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmänna advokatbyråer.