mot · GG02Ub632 · 1993-01-26 00:00:00 — Skoglig utbildning och forskning i Skogsbruket och skogsindustrin har stor betydelse förhela vårt land. Skogsmarken utgör en viktig del av vårsvenska natur. Massa- och pappersindustrin svarar förnärmare hälften av nettoexportintäkter.För att skogsbruket skall vara konkurrenskraftigt måstenya metoder utvecklas som ger skogsbruket lönsamhet ochdär hänsyn tas till naturvårdens intressen. Forskning ochutbildning är betydelsefulla faktorer för att nå dessa mål.Skogsbruket i GötalandDe sydsvenska skogarna svarar för avlandets skogstillväxt och av skogsbruksvärdet.Det finns en mängd företag som arbetar medskogsprodukter i . Det är t.ex. sågverk,massaindustri, pappersbruk, möbelindustri,småhustillverkare och värmeverk. Närheten till deneuropeiska marknaden gör att dessa företag har godautvecklingsmöjligheter. Med så goda förutsättningar gällerdet att bättre ta tillvara träets möjligheter till utveckling avnya produkter.Skogsmarksarealen uppgår till avlandarealen. Med nedläggningen av ökarskogsmarksarealen och även tillväxten och möjligtvirkesuttag. Det finns dock speciella problem medbeskogning av , vilka kräver ett ökatutvecklingsarbete för sin lösning.Temperaturmässigt är den gynnsammastelandsdelen i . Det finns dock områden med förskogsföryngring besvärande vår- och försommarfroster.Sannolikheten för hård vind är dubbelt så hög som i norradelen av landet, varför stormskador också är vanligare iSydsverige. Nedfallet av luftföroreningar är stort. Detbestår främst av kväve- och svavelföreningar.Föroreningarna leder till försurning av mark och vatten.Barrförlusterna på gran och tall har också ökat till enoroande storlek och utbredning i och Halland.Skogen är en viktig del av kulturlandskapet och för demånga tätorternas invånare utgör den viktigarekreationsområden.I det sydsvenska slättlandskapet kan stråk av skog hejdavind, jordflykt och snödrev. Trädridåer utmed åar ochvattendrag kan medverka som buffert och filter motföroreningar.Ädellövskogen, som t.ex. bok, ek, ask, lönn och lindfinns främst i . Denna kräver särskilda kunskaperför skötsel men ger rika möjligheter till en varieradanvändning av virket. Den skånska almen som också hör tillde ädla lövträden är tyvärr på väg att försvinna genom densjuka som drabbat detta trädslag.De problemområden och möjligheter som sydsvensktskogsbruk står inför och som vi berört ovan kräver sin delav de gemensamma skogliga utbildnings- ochforskningsresurserna.Sydsvensk skoglig utbildning och forskningSkogsvetenskapliga fakulteten vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) svarar för den högre skogligautbildningen och en viktig del av den skogliga forskningen.Fakulteten har sin verksamhet främst i , Garpenbergoch där jägmästarutbildningen bedrivs.Skogmästareutbildningen sker i och därbedrivs liksom i skogsteknikerutbildning.Teknikerutbildningen i upphör efterbeslut i . Därmed får inte längrenågon högre skoglig utbildning.När behandlade anslag till SLUskrev ett enigt utbildningsutskott i sitt betänkande1991/92:UbU17 bl.a.:Mot bakgrund av det sydsvenska skogsbrukets speciellakaraktär och förutsättningar anser utskottet i likhet medSLU att vid den pågående översynen av den skogligautbildningen bör särskilt beaktas behovet av kunskap omsydsvenska skogliga förhållanden. Utskottet utgår från attregeringen vid beredningen av förslag som rör utbildningoch forskning vid SLU och som kommer att föreläggasriksdagen inför /94 beaktar de i detföregående redovisade förhållandena.I december 1992 skulle tagit beslut ifrågan om den framtida skogliga utbildningen efter förslagfrån sin skogsutbildningsgrupp. Denna grupps majoritetföreslog bl.a. att en ny treårig skogsmästarutbildning skulleinrättas. Den skulle ersätta nuvarande skogstekniker- ochskogsmästareutbildning. Mot denna förändring har vi ingeninvändning. Däremot reagerar vi mot attskogsutbildningsgruppen föreslog att utbildning endastskulle äga rum i och . Därmedgick man emot intentionerna i både och styrelsebeslut. bordlade hela frågantill i mars 1993.Skoglig forskning i tillkom under senaredelen av och är stationerad på medförsöksstationer i , och . Man harunder den korta tid som gått sedan starten utfört ett utmärktarbete trots begränsade resurser.Vi ser det som ytterst angeläget att frågan om skogligutbildning och forskning i får en lösning undervåren 1993. Det är, enligt vår bestämda uppfattning, inteförsvarbart att lämna en viktig landsdel helt utan högreskoglig utbildning och med begränsad skoglig forskning.Inför valet av lokalisering av utbildningen bör man tatillvara den resurs, som den tidigare nämnda forskningenmed som bas, utgör. Likaså bör befintliga resurservid i och Lunds Universitetkunna utnyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skoglig utbildningoch forskning i .