mot · GG02Bo52 · 1993-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:242 Minskad statlig reglering av kommunernas ansvar för boendefrågor De kommunala bostadsstiftelserna drabbas orättvist avförslagen i prop. 1992/93:242. finns 140 stiftelser med totalt ca 222000 bostäder. Detta motsvarar knappt hälften av SABO-företagen, och dessa företag äger ca en fjärdedel av SABO-företagens bostäder. Därutöver finns uppskattningsvis ettfemtiotal allmännyttiga bostadsstiftelser som inte ärmedlemmar i . Bostadsförsörjningslagen från 1947ger kommunerna rätt att lämna stöd till allmännyttigabostadsföretag; t.ex i form av täckning av hyresbortfall,borgensåtagande eller på annat sätt.Enligt proposition 1992/93:242 föreslåsbostadsförsörjningslagen upphävas den sista juni 1993.Därefter får kommunalt stöd endast lämnas till enskildahushåll.I propositionen skriver föredragande statsrådet på sid 26:För egen del anser jag att kommunernas handlingsfrihetidag är för stor på detta område. Reglerna ibostadsförsörjningslagen ger en kommun möjlighet attsärskilt gynna vissa fastighetsägare. En sådan möjlighet börinte finnas i fortsättningen.på sid. 29 och 30:Lagförslaget ger däremot inget utrymme för en kommunatt lämna ekonomiskt stöd till den som yrkesmässigtupplåter bostäder utöver vad som följer av kommunallagen.Det sistnämnda innebär att lagen inte ger kommunernarätt att lämna ekonomiskt stöd till hyreshusägare --enskilda, bolag eller stiftelser -- eller tillbostadsrättsföreningar. Detta gäller oavsett om stödet i ettenskilt fall skulle oavkortat komma de boende till godo. Enstrikt avgränsning i detta avseende är nödvändig, eftersomdet i annat fall öppnar möjligheter att med kommunalamedel gynna vissa ägare av i första hand flerbostadshusframför andra, vilket skulle stå i strid medlikställighetsprincipen i kommunallagen. Stöd till sådanafastighetsägare bör inte få lämnas i vidare mån än vad somföljer av kommunallagens bestämmelser om användning avkommunala medel.Om man antar att ett bostadsföretag som är ettaktiebolag och ägs av kommunen kan ges det stöd som enägare kan ge ett av honom ägt aktiebolag, innebär detta attstiftelser, vilka formellt inte har någon ägare, blir kraftigmissgynnade:Kommuner kommer inte att kunna lämnaförnyade borgensåtaganden till stiftelser, vilketkreditgivaren ofta kräver vid omsättning av lånen.Kommuner kommer inte att kunna lämna bidrag tillstiftelser för att täcka hyresbortfall, trots att detta kan hasin grund i ett kommunalt beslut om bostadsproduktion.Kommuner som erhållit statlig ersättning förförvaltningsförluster (s.k. § 33-pengar) kommer inte attkunna lämna dessa till stiftelser.Kommuner kommer intei övrigt att till en stiftelse kunna lämna sådant stöd som enaktieägare kan lämnas till ett av honom ägt aktiebolag.Sammanfattningsvis innebär detta en kraftig orättvisaför de bostadsföretag som är organiserade i stiftelseform.Det är rimligt att det bostadspolitiska regelverket ärkonkurrensneutralt vad gäller bostadsföretagensassociationsform. Kommuner bör därför ha sammamöjligheter att ge stöd till stiftelser man grundat som manhar att ge stöd till de aktiebolag man äger.Det bör också ges rimliga möjligheter för de företag somav historiska skäl är stiftelser att övergå tillaktiebolagsform -- inte minst mot bakgrund av attstiftelseformen i ett konventionellt beskattningssystem ärsämre än bolagsformen, eftersom bl.a SURV-avsättningarinte får göras. Möjligheten att övergå till aktiebolag finnsredan idag, men är stängd genom en ''straffavgift'' iform av stämpelskatt.Hittills har Kammarkollegiet nämligen i princip alltidmedgivit dispens från skyldigheten att betala stämpelskattför bostäder när allmännyttiga bostadsföretag ändrat sinjuridiska form. ger Kammarkollegiet inte längredispens med hänvisning till de stora förändringarna inomdet bostadspolitiska området. När den konventionellabeskattningen (se prop. 1992/93:241) införs för deallmännyttiga bostadsföretagen måstedessa i likhet med andra fastighetsägare erlägga enstämpelskatt på 3 %.De kommunala bostadsstiftelserna hamnar därigenom ien fälla. Kommunen förbjuds att lämna stöd till företagen --eftersom de är stiftelser. ta sig ur detta ochövergå till en modernare företagsform med en klartdefinierad ägare tvingas man betala en avgift motsvarandehela av taxeringsvärdet/köpeskillingen. Det är rimligtatt de företag som bildats i en annan marknadssituation ochunder andra betingelser men vill anpassa sig till de nyaspelreglerna på bostadsmarknaden ges en möjlighet att göradetta utan ''straffavgift''. har tillsammans medSvenska i en skrivelse tillfinansdepartementet () begärt att enövergångsregel ska införas som medger befrielse frånstämpelskatt när en stiftelse avvecklas och tillgångarnaöverförs till ett kommunägt aktiebolag. Övergångsregelnkan vara tidsbegränsad, men bör gälla minst fram till ochmed år 1995.Om kommunallagen däremot skulle komma att tolkas såatt likställighetsprincipen förbjuder kommuner att lämnastöd också till kommunägda aktiebolag, kommer sammaproblem som beskrivits ovan vad avser stiftelser att drabbaalla kommunala bostadsföretag. Ett förbud att förnyaborgensåtaganden skulle förmodligen leda till mycketkraftiga hyreshöjningar i områden med högbostadsefterfrågan och ett stort antal konkurser ochutlösning av återstående kommunala borgensåtaganden ikommuner med låg bostadsefterfrågan och besvärligekonomisk situation p.g.a. sviktande arbetsmarknad m.m.Sammanfattning--p1pLagförslaget innebär en diskriminering av bostadsföretagsom arbetar i stiftelseform.Regelverket bör vara neutralti förhållande till associationsform.Övergång från stiftelsetill aktiebolag bör underlättas genom en tillfällig befrielsefrån stämpelskatten.Det måste klarläggas att kommunerhar samma möjlighet att ge stöd till bostadsstiftelser mangrundat som till bostadsaktiebolag man äger.Det måsteklarläggas att kommunens självklara rätt att ta detägaransvar för sina bostadsföretag som förutsätts iaktiebolagslagen inte begränsas av bestämmelser ikommunallagen eller annan lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regelverket bör vara neutralti förhållande till associationsformen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att underlättaövergången från stiftelse till aktiebolag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunens rätt att ge stöd såvältill av kommunen grundade bostadsstiftelser som till ägdabostadsaktiebolag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas rätt att taägaransvar för sina bostadsföretag.