mot · GG02A806 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvinnor, arbetsmarknaden och arbetslösheten Jämställdheten i arbetslivetJämställdhetslagen säger: ''Denna lag har till ändamål attfrämja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om arbete,arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet. ''Kvinnor har dock sämre lön än män även vid likakvalifikationer, egenskaper och yrkes- ochnäringsgrenstillhörighet. Detta trots att diskriminering pågrund av kön är förbjudet. Vi anser att det ärfullständigt oacceptabelt.Anmärkningsvärt är också att trots attjämställdhetslagen ytterligare skärpts från den 1 januari1992 har inget mål förts fram till AD.Det är långt kvar till målet om jämställdhet mellankvinnor och män.Lika lön för likvärdigt arbeteLöneskillnaderna mellan kvinnor och män är alltjämtstora och har av allt att döma ökat under senare år.Enligt en rapport från LO:s löne- och avtalsenhet harkvinnor dessutom oftare än män monotona arbeten, medensidiga rörelser eller arbeten med tunga lyft, vilketavspeglar sig i större ohälsa för kvinnorna. Kvinnor harbetydligt svårare än män att gå ifrån sitt arbete, arbeta igenförlorad arbetstid och att ha flextid. Det gäller inte baraarbetare utan även tjänstemän och akademiker.En orsak till att kvinnorna inom industrin får de sämstaoch lägst betalda arbetena kan vara att olika avdelningarinom ett industriföretag av tradition antingen är manligaeller kvinnliga. De manliga arbetena är bättrebetalda. Det gör att principen om lika lön för lika arbeteinte får så stor praktisk betydelse.Ett sätt att få de traditionella kvinnoarbetena bättrebetalda är att tillämpa arbetsvärdering. Men det har vi intevarit så bra på i . Däremot förekommerarbetsvärdering i en del andra länder, t.ex. ochKanada.Vår förhoppning är att den pågåendeLöneskillnadsutredningen skall komma med ett bra ochgenomarbetat underlag med förslag på metoder att kommatillrätta med löneskillnader som beror på kön.ArbetsorganisationArbetstider och arbetsorganisation måste kunnaanpassas efter den enskildes önskemål och behov underolika perioder i livet. Den utredning som arbetar medarbetstidsfrågor borde kunna leda fram till bra förslag tillförändringar. Vi måste komma fram till den situationen attdet är självklart på arbetsplatsen att både kvinnor och mänär föräldralediga, har deltidstjänst och har ansvarför dagishämtning eller sjuka barn. Vi måste komma framtill den situationen när det helt enkelt inte är större ''risk''för en arbetsgivare att anställa en 25-årig kvinna än en 25-årig man.Flexibilitet i arbetet underlättar högst påtagligt förföräldrar att kombinera arbete och familj.Högkonjunkturen bidrog till en skärptkonkurrens om arbetskraften. Detta gjorde att nyalösningar på många håll fick genomslag, t.ex. flexiblaarbetstider, personal som själva fick lägga sinaarbetsscheman, kontaktprogram för föräldraledigaanställda, arbetsplatsdagis, fax och pc hemma, roterandechefsskap osv. Detta är bra bevis för att det går attkombinera arbete och familj med lösenord som öppenhet,flexibilitet och kreativa lösningar om man bara vill.Den nya jämställdhetslagen ställer visserligen krav påarbetsgivaren att organisera arbetet så att det går attkombinera familjeliv och arbetsliv men detta måste ocksågenomföras i praktiken.Jämställdhetslagen är viktig men det betydelsefulla är attden efterlevs. Information måste därför ut till alla anställda.Det är också väsentligt att jämställdhetslagens viktigapunkter inte förhandlas bort av mansdomineradearbetsgivar- och fackliga organisationer. När intresset hosbåda parter är begränsat, är det lätt att förstå att så litehänder.Det faktum att kvinnor i många fall har de tyngsta ochtråkigaste jobben medför givetvis att dessa trivs sämre, harfler sjukdagar och bl.a. får belastningsskador medåtföljande förtidspensionering. Det innebär också attmånga kvinnor kan känna sig mindre motiverade attåterkomma efter barnledigheter eller i enarbetslöshetssituation. Även dessa aspekter på kvinnorsarbetsliv måste uppmärksammas bättre både avarbetsmarknadens parter och statliga organ.ArbetsmarknadenUnder de gångna decennierna har vi i genomgåtten unik ''revolution'' på arbetsmarknaden i och med att alltfler kvinnor har kommit ut i förvärvslivet.Förvärvsfrekvensen bland kvinnor ligger i Sverigeinternationellt sett mycket högt (1991).Många av de stora framsteg som gjorts påjämställdhetsområdet i kan ses som frukter av attallt fler kvinnor har kommit ut i yrkeslivet. Den svenskaarbetsmarknaden är emellertid fortfarande mycket kraftigtkönsuppdelad.Att denna uppdelning har kunnat bestå beror bl.a. påden förra socialdemokratiska regeringens ovilja att tillåtaalternativ och nyskapande i den offentliga sektorn. Denborgerliga regeringen har genom att ta bort lagar ochförändra bidragsregler försökt att skapa ökad valfrihet förkvinnor på arbetsmarknaden. Fler alternativ inom t.ex.vård och omsorg gör att kvinnor får ett större utbud avarbetsgivare att välja mellan. Denna utveckling bör därförpå olika sätt främjas och uppmuntras.SjuklönereformenKvinnor är oftare sjuka från arbetet än män. Det berorknappast på att kvinnor i största allmänhet är klenare änmän utan beror bland annat på kvinnors dåliga arbetsmiljöoch arbetsorganisation kvinnornas storaansvar för det löpande, tunga hemarbetet.Det är därför oerhört viktigt att den sjuklönereform somnu varit i kraft får till resultat att situationenpå arbetsplatsen för kvinnor verkligen förbättras. Antaletsjukdagar skall inte minska på grund av ökad press pånärvaro trots att man är dålig utan av att verkligaförbättringar genomförs. Det krävs därför en kraftfullsatsning på utvärdering, information och krav på dettautomordentligt viktiga område.KvinnoarbetslöshetenI en lågkonjunktur där kampen om jobben blir hårdarebrukar kvinnorna drabbas hårdare än män av arbetslöshet.I innevarande lågkonjunktur har detta inte skett --det är fler män än kvinnor som är registrerade somarbetslösa.Dock finns mycket som talar för att arbetslösheten blandkvinnor kommer att öka det närmaste året. Varsel omuppsägningar har lagts i den offentliga sektorn,nedskärningar har gjorts i detaljhandeln och storaomstruktureringar är på gång inom bank- ochförsäkringsbranscherna där många kvinnor jobbar.Att bli arbetslös är alltid en tragedi. För kvinnor kanarbetslösheten bli extra besvärlig och innebära ekonomiskasvårigheter om man är ensamstående med barn. Förgifta/sammanboende kvinnor kan arbetslösheten betyda attom man inte får något nytt jobb och inte tror att man skakunna få så försvinner man in i den ''doldaarbetskraften'', kanske genom att man blir ofrivilligthemmafru eller skaffar barn.Aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för kvinnorDet är viktigt att en arsenal av aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder finns för att mötaarbetslösheten bland kvinnorna. Arbetslinjen måste hävdasäven för kvinnor och passivt kontantstöd skall bara tas tillsom en sista utväg när andra möjligheter prövats.Av tradition i har de flestaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna riktat sig mot sektorerdär många män har sin sysselsättning. Så har t.ex. AMU-kurser inriktats på tillverkningsindustrin och de storainfrastrukturprojekt som dras igång runt om i landet germest sysselsättning i branscher där män jobbar. Regeringenhar visserligen öppnat dörren för otraditionella greppgenom ungdomspraktik och lokal arbetslivsutveckling, mendet räcker inte. En större andel av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör riktas mot kvinnor.Exempel på åtgärder för att minskakvinnoarbetslösheten kan vara utbildningsvikariat sominriktas på kvinnor, starta-eget-kurser kombinerat med stödtill kvinnligt nyföretagande, berdskapsarbeten och projekti branscher där många kvinnor arbetar m.m.Utbildning är ett viktigt instrument i kampen motkvinnoarbetslösheten. En högre utbildningsnivå ger störrechans att stanna kvar på arbetsplatsen i samband medstrukturförändringar eller att få annat arbete.Utbildningsinsatser som förmår kvinnor att satsa påotraditionella yrkesområden inom t.ex. teknikindustrin böruppmärksammas speciellt. Sådana särskilda stödinsatser förpersoner som genomgår för sitt kön otraditionellarbetsmarknadsutbildning har satts in. AMS har i sinredovisning konstaterat att de medel som avsatts för sådanaändamål endast har använts i liten utsräckning men att deprojekt som genomförts varit framgångsrika. De medel somavsätts till otraditionella projekt måste utnyttjas till fullooch på ett effektivt sätt.Det gäller också att förmå flickor redan vid valet tillgymnasiet att välja otraditionellt. I den s.k. Teknikstugan iAlingsås har man försökt att få flickor på attintressera sig för teknik med lyckat resultat. Andelen tjejerpå teknisk linje har där ökat från till 26%.Kvinnors arbetsmarknad i glesbygdNär arbetstillfällen försvinner på landsbygden och iglesbygden drabbas kvinnor hårt. Många kanske tvingaslämna sin hembygd för att söka efter jobb i storstädernavilket innebär att glesbygden avfolkas på kvinnor allt mer.Utan kvinnor riskerar glesbygden att helt avfolkas.Det är därför extra viktigt att man genomarbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska insatserskapar fler arbetstillfällen för kvinnor i glesbygden.För liberalerna är det viktigt att tillvarataoch behålla den viktiga resurs som kvinnorna iglesbygdsområden utgör. För att åstadkomma detta krävsatt förutsättningar för kvinnorna där förbättras. Det kan skegenom förbättring av de allmänna betingelserna -- iutbildning, fritidsliv, kulturellt utbud bl.a. Det kan skegenom att stimulera till egenföretagande, och då inte bara itraditionella kvinnoyrken.InvandrarkvinnorI dagens lågkonjunktur drabbas personer medinvandrarbakgrund hårt och speciellt gäller dettakvinnorna. Många har haft okvalificerade arbeten som inteheller ställt krav på kunskaper i svenska språket. Om dessakvinnor ska ha en möjlighet att åter få arbete närkonjunkturen vänder så bör samhället ge dem möjlighet attunder tiden höja sin kompetens framför allt när det gällersvenska språket. Annars finns stor risk för att de fastnar iett socialbidragsberoende. Folkhögskolor skulle kunna varaen möjlig resurs i detta sammanhang. Kvinnofolkhögskolani har t.ex. erfarenheter som är av betydelse ochborde tas tillvara. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdheten i arbetslivet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minskalöneskillnaderna mellan män och kvinnor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsorganisation ocharbetstider,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering avsjuklönereformen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en större andel av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör riktas mot kvinnor,6. att hos regeringen begär att AMS får iuppdrag att ta fram nya former av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder anpassade för kvinnors behov,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att skapafler arbetstillfällen för kvinnor i glesbygdsområden,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarkvinnors arbetslöshet.