mot · GG02T31 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Framtidens transportforskningTrafik och transporter har en vital funktion i vårtsamhälle. Efterfrågan på transporttjänster -- såvälkvantitativt som kvalitativt -- speglar behovet av resor ochtransporter för olika grupper, t.ex. privatpersoner, företagoch myndigheter. Detta behov hänger i sin tur samman medandra aktiviteter och verksamheter såsom boende,förvärvsarbete, fritidsliv, produktion av varor och tjänster.Antalet aktörer och intressenter på transportscenen är stortoch omfattar bl.a. olika trafikantgrupper, transportköpare,transportörer och myndigheter. Deras samlade krav påtransportsystemet har stor spridning både i fråga omkvantitet (t.ex. transportnätets utsträckning) och kvalitet(t.ex. säkerhet, kostnadseffektivitet).Med tanke på de stora belopp som krävs förinvesteringar i infrastruktur och rullande materiel samt dedryga kostnaderna för drift och underhåll är det angelägetatt planerare och beslutsfattare på olika nivåer har goda ochtillförlitliga kunskaper om hur transportsystemet kantillgodose dagens och morgondagens efterfrågan påtransporttjänster. Framförallt är det viktigt att hakännedom om konsekvenser av olika åtgärder och ingreppi trafiksystemet samt kostnaderna för dessa förändringar.Det är utifrån detta perspektiv som behovet av forskningom trafik och transporter skall bedömas, d.v.s. behovet avatt ha ett på forskning baserat fakta- och kunskapsunderlaginför beslut om förändringar i transportsystemet.Regeringen har i sin proposition om forskningen ocksåbetonat vikten av FoU på transport- ochkommunikationsområdet men har enligt vår mening dragitfelaktiga slutsatser när det gäller organisationen avtransportforskningen. Den renodling av beställar- ochutförarrollerna som regeringen vill åstadkomma ärintressant men inte tillräckligt utredd och därför inte färdigför beslut. Det finns dessutom andra alternativ som bör tasmed i en diskussion om framtidens organisation när detgäller transportforskningen.I proposition 1992/93:170 om forskning för kunskap ochframsteg, under avsnittet Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde, kan vi notera att den sammanlagdasatsningen på transportforskningen ökar med drygt 47miljoner kronor. Detta är naturligtvis både nödvändigt ochglädjande. kan vi konstatera att anslagen till VTI,, praktiskt taget halveras.Skälen är enligt departementschefen att man vill införa etts.k. beställar--utförar-system där ansvaret överförs till enförstärkt transportforskningsberedning som därför får enförstärkning av sitt anslag med cirka 75 miljoner kronor.Detta kan vi inte acceptera då vi anser att denverksamhet som bedrivs på VTI är nödvändig, effektiv ochriktig. Att på detta sätt slå sönder eller förstöra en braverksamhet, splittra kompetens och förlora värdefullkunskap är direkt felaktigt.Vi vill härefter ta upp de olika delarna i VTI:sverksamhet och motivera varför denna bör få fortsätta istort sett som i dag.Prognosverksamheten inom transportsektornI regeringens proposition 1992/93:170 föreslås bl.a. attansvaret för att utarbeta prognoser för trafikutvecklingensamt planeringsmodeller och samhällsekonomiskabedömningar rörande utvecklingen av transportsystemetfr.o.m. överförs till en särskild delegationunder , benämndDelegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet(DPU). Enligt förslaget skall DPU också svara förnulägesbeskrivningar och statistik rörande transporter ochtrafik liksom för samordning av riksomfattanderesvaneundersökningar samt för samordning avbeställningar hos bl.a. SCB av övrig statistik inomtransportsektorn.I proposition 1992/93:100 bilaga 7 föreslås underanslaget ''A2 Utredningar m.m.'' att anslaget utökas fråncirka till cirka 12,4 miljoner kronor.Föredraganden anger att han därvid beräknat medel för vissprognosverksamhet som utförs av Statens väg- ochtrafikinstitut. Av proposition 1992/93:170 framgår att dessamedel uppgår till 3 490 000 kr.Riksdagen beslutade (prop.1990/91:100 bilaga 8, bet. 1990/91:TU18, rskr. 1990/91:176)i samband med avvecklingen av () attuppgiften att utarbeta prognoser, planeringsmetoder samtsamhällsekonomiska bedömningar av effekter avtrafikutvecklingen skulle läggas på VTI i Linköping.Efter beslut påbörjade VTI rekrytering avmedarbetare till denna nya funktion. Rekryteringen utgickifrån att uppgiften inte enbart bestod i ett statistisktövertagande av de tidigare TPR-funktionerna utan skulleinnebära ett större mått av forskning och utveckling pådetta område. Mot denna bakgrund nyrekryterades sexhögt kvalificerade ekonomer, statistiker, fysiker ochmatematiker, som arbetar tillsammans med bl.a. övriga i Linköping.Under mycket hård tidspress utarbetade gruppen påregeringens uppdrag ett prognosunderlag förtrafikutvecklingen för de olika trafikslagen. Arbetet skeddei samverkan med trafikverken. Uppdraget redovisades tillregeringen i mars 1992.I samarbete med och pågår förnärvarande slutförande av mer detaljerade prognoserrörande långväga personresor och godstransporter.Gruppen arbetar dessutom med fortsattkompetensuppbyggnad, utbyggnad av nätverk förprognosarbete och vidareutveckling avtrafikberäkningsmodeller, bl.a. i samarbete medUniversitetet i bör ligga kvar på VTIVTI ären trafikgrensneutral myndighet, som därför har godaförutsättningar att göra objektiva och neutrala prognoseroch balansera trafikverkens prognoser som ett samlatunderlag för den politiska avvägningen.VTI har allmänkunskap om transporter, trafik, fordon och effekter m.m.(''branschkunnande'') samt kunskap om vetenskapligametoder m.m. (''modellkunnande''). Detta bör bidra till attmetoder, modeller och prognoser blir verklighetsanknutnaoch realistiska.För utveckling av trafikmodeller behövs bl.a. kunskapom vilka faktorer (t.ex. i fråga om kostnader, restid ochkomfort) som påverkar valet av färdmedel och färdväg. VTIhar redan sådan kunskap. ''Prognosarbete'' kan sägasomfatta både metod- och modellutveckling ochgenomförandet av prognoserna. Metod- ochmodellutvecklingen, som är den klart dominerande delen,omfattar bl.a. insamling av data, uppställande av modeller,bestämning av variabler/parametrar och validering. Dennauppgift är speciellt lämplig för ett trafik- ochtransportforskningsinstitut som VTI. Det är en klar fördelom genomförande av prognoserna utförs av sammaenhet/personer som gjort modellerna.Prognoser ger i daginte endast en utsaga om den framtida utvecklingen, utande redovisar normalt ett antal tänkbara, alternativautvecklingar vid olika ekonomiska och trafikpolitiskascenarier. Avsikten med detta är huvudsakligen att politisktansvariga (främst riksdag och regering), med utgångspunkti de redovisade alternativen, skall kunna påverkautvecklingen i önskvärd riktning genom olika politiskabeslut och åtgärder. Framtagning av sådana alternativascenarier är inte en myndighetsuppgift (som anges ipropositionen).En huvudförutsättning för prognosarbeteär grunddata om resande och transporter samt förklarandefaktorer. Ansvaret för statistik/nulägesbeskrivningar,metod- och modellutveckling samt prognoser bör därförligga på samma myndighet. VTI har, i samråd medtrafikverken, påtagit sig ansvaret för samordning av enkommande resvaneundersökning. Diskussioner har ävenpåbörjats med , och omgodssändningsundersökningar.VTI har också i sitt svar på statistikutredningen erbjuditsig att vara beställare av transportstatistik.VTI har stortbehov av kunskaper om framtida transporter och trafik förandra FoU-projekt. Det gäller t.ex. att kunna göra samladekonsekvensbeskrivningar som innehåller såväl inverkan påtransport- och trafikvolymer som på mål-/effektvariablerna(framkomlighet, fordonskostnader, säkerhet och miljöm.m.) och samhällsekonomiska värderingar. Det börobserveras att konsekvenserna i form av kostnader ochframkomlighet m.m. påverkar både den totalatransportefterfrågan och färdmedels-/färdvägsfördelningen. Det är alltså en stor fördel omkunskap om alla faktorer finns på ett ställe.Placeringen av prognosfunktionen vid VTI har bidragittill att man uppnått en lämplig ''kritisk massa'' vad gällerVTI:s transportekonomiska forskning. En avveckling avVTI:s prognosfunktion skulle därför få allvarliga effekterför nämnda FoU.VTI:s prognosgrupp har redan påbörjatFoU-samarbete med universitet och högskolor, främst iLinköping, om trafikberäkningsmodeller. Gruppen hardessutom börjat bygga upp ett nationellt och internationelltnätverk för prognosfrågor.Det skulle inte bli någon reellbesparing att lägga prognosuppgifterna påregeringskansliet, eftersom man där knappast kan drivaverksamheten mera effektivt än på VTI. Det som i ställetuppnås är lägre effektivitet (''verkningsgradsförlust'') underett antal år och en permanent kapitalförstöring av deresurser som investerats på VTI. Om helaprognosarbetet i stället fördelas ut på trafikverken kommerdetta sannolikt att leda till högre totala kostnader och storrisk för att prognoserna inte blir trafikgrensneutrala.FörslagEtt effektivt prognosarbete kräver kunskap dels om denframtida utvecklingen av olika ekonomiska parametrar(bl.a. BNP) och näringar/branscher, dels omtransportefterfrågans beroende av den ekonomiska ochtekniska utvecklingen m.m. Den förstnämnda typen avkunskap finns på (), medan denandra finns på VTI. Om regeringen anser att kompetenseninom ''prognosområdet'' behöver förstärkas bör därför iförsta hand ett närmare samarbete utvecklas mellan VTIoch KI.Vi anser det dessutom direkt felaktigt att bygga uppnågon form av forsknings/vetenskaplig kompetens pådepartementet. Vi föreslår att denna del i propositionenavslås och att överförs från anslaget A2''Utredningar m.m.'' till anslaget G2 ''Bidrag till ''.ForskningsverksamhetenNär det gäller forskningsområdenas effektivitet ochtillgänglighet, säkerhet, miljö och regional balans anser viatt VTI har värdefull kompetens och utrustning som måstetillvaratas. När det t.ex. gäller den fordonstekniskaforskningen så anser vi att VTI har en unik och värdefullutrustning som givetvis bör utnyttjas till fullo även ifortsättningen. Det gäller bl.a. fortsatt utveckling avdäckprovningsanläggningen, avfordonssimuleringsmodeller samt av körsimulatorn. På detsistnämnda området anses VTI vara världsledande, men föratt upprätthålla denna ställning behöver simulatornsbildsystem samt ljud- och rörelsesystem vidareutvecklas.Även på trafiksäkerhetsområdet bör VTI:s unikaresurser i form av körsimulator, krockbana m.m. utnyttjas.VTI bedriver, som utskottet konstaterat vid besöket där, ianslutning till krockbanan bl.a. aktivt arbete för attförbättra barnstolars säkerhet.Information/Bibliotek/DokumentationI propositionen föreslås även att TFB skall ha detövergripande ansvaret för information och dokumentationpå transportforskningsområdet. Denna uppgift sköts i storutsträckning redan nu av VTI, och det effektivaste sättet attanvända tillgängliga resurser är att låta VTI ha detta ansvaräven i fortsättningen.VTI:s biblioteks- och dokumentationsservice har endominerande nationell roll inom informationsförsörjningenpå transportområdet. Servicen utnyttjas även av avnämareutanför institutet. Den transportlitteratur som finns atttillgå och den informationsförmedling som kan erbjudas hargett VTI en unik position bland svenska transportbibliotekoch dokumentationscentraler.I sin informationsförmedling har VTI tillgång till cirka 1 000 databaser och ett utbrett kontaktnät, såväl nationelltsom internationellt.Till informationsverksamheten hör också en omfattandeutgivning av publikationer med redovisning avforskningsresultat, såväl i form av rapporter som isammanfattad form i tidskrifter.Sammanfattning och förslagSammanfattningsvis anser vi att den forskning sombedrivs vid VTI och den miljö som institutet utgör är envärdefull resurs för transportforskningen. Detta gäller inteminst i ett internationellt perspektiv, där VTI redan hargoda kontakter och aktivt medverkar i nätverk och FoU-projekt på såväl nordisk som europeisk och global nivå.Att i detta läge rasera en sådan tillgång genom att byggaupp en administrativ apparat för att fördela förhållandevissmå penningsummor anser vi är kvalificerat slöseri medstatens resurser. Vi vill också peka på faran av att ett alltförstort beroende av uppdragsgivare riskerar att allvarligtförsämra forskningens möjligheter att arbeta fritt ochoberoende av snäva och kortsiktiga intressen. Inte minstriksdag och regering behöver ett från olika intressenterfristående underlag för sina beslut.Vi socialdemokrater anser att VTI:s forskning ochutvecklingsarbete bör få fortsätta i nuvarande omfattning.Det innebär att VTI:s verksamhet bör fortsätta inomföljande områden:Säkerhet i väg- och järnvägstrafikPlanering, utformning, byggande, underhåll och drift avvägar och järnvägar Analyser av energi- ochmiljöeffekter avseende samtliga transportslagUtveckling av samhällsekonomiska metoder samttransport- och trafikprognoser avseende samtligatransportslag.Förutom det egentliga forskningsarbetet bör institutetförmedla kunskap om trafik och transporter till olikagrupper i samhället också i fortsättningen.I propositionen skriver kommunikationsministern bl.a.:''Såväl RRV, TFU som de remissinstanser som behandlatfrågan ger ett entydigt svar på frågan om VTI behövs. SåvälVTI:s kompetens som resurser framhålls i remissvaren.Regeringens slutsats är att VTI inom den framtid som nukan överblickas behövs och fyller en viktig funktion inomtransportforskningen. ''Man skriver vidare: ''Sammantaget utgör VTI den isärklass starkaste forskningsresurs på transportområdetsom förfogar över . ''Att i skära bort hälften av anslaget ochdärmed halvera verksamheten på VTI är ett minst sagtmärkligt förfarande. Vi kan självfallet inte ställa upp påsådana dåligt underbyggda förändringar.Vi föreslår alltså i stället att VTI får anslag för att kunnafortsätta med ungefär nuvarande verksamhet, att 3 490 000kr från anslaget A2 ''Utredningar m.m.'' överföres tillanslaget G2 ''Bidrag till '' samtatt flyttas från anslaget G3''Transportforskningsberedningen'' till anslaget G2 ''Bidragtill ''. För TFB betyder dessaförändringar att de ändå får en anslagsökning med drygt 50 miljoner kronor.Vi anser däremot att det finns möjligheter atteffektivisera forskningsverksamheten genom visssamordning mellan VTI, SGI och TFB. VTI med cirka 230anställda och SGI med cirka 80 är lokaliserade isamma byggnad i . De synergieffekter som bordebli följden av en sådan samlokalisering har dock inteutnyttjats. I stället för att -- som föreslås iforskningspropositionen -- enbart se över möjligheterna administrativ samordning av de båda instituten bör enligtvår mening instituten slås samman till en internationellt settmycket slagkraftig enhet som kan tillgodose behov överhela spektrat från geoteknik över vägteknik tilltrafikteknik.Även när det gäller ökad samverkan mellan VTI/SGIoch TFB bör det finnas möjligheter till samordningsvinster.De tre organisationerna bör komma tillbaka med förslag tillhur man genom samarbete av bl.a. administrationen kangöra besparingar inom avsnittet transportforskning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prognosverksamheten ocksåi fortsättningen skall ligga under Statens väg- ochtrafikinstitut,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Väg- och trafikinstitutetsforsknings- och utvecklingsarbete bör få fortsätta inuvarande omfattning inom de områden som anges imotionen,3. att till anslaget A 2. Utredningar m.m.anvisar , dvs. mindre än regeringensförslag,4. att till anslaget G 2. Statens väg- ochtrafikinstitut anvisar , dvs. utöverregeringens förslag,5. att till anslaget G 3.Transportforskningsberedningen anvisar , dvs.20 000 000 kr mindre än regeringens förslag.