mot · GG02Jo223 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till ekologiskt lantbruk har unika förutsättningar att producerabiologiskt fullvärdiga livsmedel, utan giftbehandling ochmed låg förbrukning av även globalt knappa, ändligaråvarutillgångar därför att:vinterkylan dämpar trycketfrån växtskadegörare,tjälen ger en god jordstruktur somökar bördigheten och minskar energibehovet förjordbearbetning,miljöbelastningen från industrier,bostadsuppvärmning och trafik är per arealenhet odlad ellerbetad mark låg.I nuläget har dessutom konkurrensfördelargenom att:Sverige har en utbyggd, beprövad och välfungerande, opartisk kontrollorganisation för ekologisktlantbruk, KRAV,nu torde ha ett visstkunskapsförsprång i ekologiskt lantbruk bland odlare,djurskötare, lärare, studenter, forskare och rådgivare,nu vill lansera svenskproducerade livsmedel somvärldens renaste mat,har haft avgifter påkemiska bekämpningsmedel och konstgödsel som bromsatanvändningen av dessa medel,har haft ettarealstöd för ekologiskt lantbruk.Det snabbt tilltagande intresset för ekologiskt lantbrukär inte bara väl grundat på miljö-, resursbesparings- ochhälsoskäl, utan allt fler är medvetna om att en övergång tillekologiskt lantbruk skulle radikalt minska denförlustbringande spannmålsexporten. Många inser också attekologiskt lantbruk ökar sysselsättningen och ger grund landsbygdsutveckling som kan rädda det öppnalandskapet och bevara åkermarken odlingsvärd.Inte minst möjligheten att bevara åkermarken gertrygghet i vår och framtida generationers värld. Detta motbakgrunden av att erosion, torka, miljöförstöring,byggnation av hus och vägar, skogsplantering definitivtförstör eller gör det ekonomiskt omöjligt att åter göramarken odlingsvärd. Kulturmordet på åkrar som våraförfäder med ofta oerhörd möda odlat upp står också ioacceptabelt förhållande till den pågående och framtidaförväntade befolkningstillväxten. Både medmänsklighetoch självbevarelsedrift talar för att all bördig åker måstebevaras. Framtida människoskaror måste få sin berättigadeandel av livsmedelsproduktionen.Av framförda skäl driver i allt fler länder en tilltagandefolkopinion politiker och utredare till att med ''piska'' och''morot'' få en inriktning till ''ekologiskt lantbruk''. InomEG initierades ett ''extensifieringsprogram'' somdelvis utvecklats för att stimulera ekologiskt lantbruk. 1991föreslog en samling åtgärder för attuppmuntra lantbrukare att övergå till miljövänligarebrukningsmetoder. Åtgärderna inriktades också påstimulans av de kollektiva nyttigheter som lantbrukettillhandahåller såsom till exempel sysselsättning och öppetlandskap. De lantbrukare som på kontraktsbasis förbandsig att betydligt minska användningen av handelsgödsel ochväxtskyddsmedel samt att reducera djurantalet i djurtätaområden skulle få ersättning för den förväntade lägreinkomsten.För mer skonsamma brukningsmetoder till fromma förflora och fauna samt för ett vackert landskap skulle ocksåviss ersättning lämnas. Utöver EG-stödet har sedanrespektive land rätt att utöka stödet. EG-stödet kan uppgåtill /ha för de nämnda åtgärderna.EG-kommissionen kompletterar också med stöd förmark som tas ur jordbruksproduktion och läggsi ''miljöjordbank'' i form av naturparker och naturligabiotoper.Mycket talar för att folkopinionen även inom EGkommer att ställa allt mer omfattande krav på restriktivitetkring tillverkning och användning av kemiskabekämpningsmedel. Höga avgifter på kemiskabekämpningsmedel och konstgödsel kommer också att medtilltagande styrka krävas. Utredningar om avgiftsmetodenpågår i åtminstone och Holland.Mot denna folkopinionen står ''kemikaliejättarna'' ochderas säljare samt de lärare, rådgivare, lantbrukare ochekonomer som hitintills upplevt ''kemikaliesamhället'' somprogressivt, framtidsutvecklande och ekonomiskt, därföratt de skador kemikalierna medför inte värderats i pengareller att kostnader som de medför betalas av någon annan.I ett längre tidsperspektiv torde det vara den ekologisktanpassade livsmedelsproduktionen som kan ge bärkraft iSverige och alla andra länder.Det ekologiska lantbruket i omfattar nu cirka 40000 ha och utövas av cirka 1 700 odlare. Därav är cirka 1 500KRAV-godkända. Resterande 200 odlare är inte anmäldatill KRAV-kontrollen, men torde i de flesta fall ha likvärdiginriktning. Internationellt har i förhållande till bådesin odlade areal och till det totala antalet brukare i landet enföregångsplats i fråga om klart inriktat ekologiskt lantbruk,trots att det bara rör sig om av Sverigesbrukade åkerareal.Den ännu så länge ringa anslutningen till ekologisktinriktat lantbruk torde bero på:1. att den helt dominerande utvecklingen av lantbruketsen har ifråga om forskning, försök, utbildningoch rådgivning satsats på ''kemikaliejordbruket''. De frånmitten av ökade satsningarna har ännu intehunnit få genomslag. Framför allt krävs frånbegynnande forskning tills den blir tillämpbar i praktiskodling. Den ekologiska odlingen har en mycket kraftigutvecklingspotential.2. att konsumenter och odlare av ekologiska livsmedel ide flesta fall inte får något utbyte av de samhällsvinster somövergång till ekologiskt lantbruk medför.Samhällsvinsterna utgörs bland annat av:bättrebiologiskt näringsvärde (exempelvis bättreproteinsammansättning med lägre glutenhalt),meragiftfri mat (exempelvis lägre kadmiumtillförsel och frihetfrån giftbehandlingsrester),ingen tillförsel av kemiskabekämpningsmedel till jorden, luften, yt- ochgrundvattnet,väsentligt lägre växtnäringsbelastning,minimerat uttag av ändliga insatsråvaror såsom ingetenergiuttag för konstgödseltillverkningen och litet uttag avglobalt knappa fosfortillgångar,ett minimerattransportbehov av insatsmedel (genom att produktionen istörsta möjliga utsträckning baseras på produktionsmedelsom finns på den egna gården eller i dess närhet).Vid minskad kemikalieanvändning minskarkatastrofrisker vid tillverkning och transport av kemiskabekämpningsmedel.Samhällsvinster föreligger också genom bättre bevaradartrikedom och biotoper samt genom ökad sysselsättningoch bevarandet av det öppna landskapet. Då åtminstone allbördig kan behållas intakt och behovet avimporterade produktionsmedel blir minimalt har ett redangenomfört ekologiskt lantbruk ett mycket störreberedskapsvärde om gränserna stängs.3. att även ekologiskt odlad brödsäd som malts varit ochfortfarande är belagd med förmalningsavgift har medförtoskäligt högt konsumentpris.Förmalningsavgiften har --92 varit cirka 1:15kr/kg vete. Med malningssvinn och momspåslag så innebärdenna pålaga 1:40--/kg mjöl vilket är ungefär likamycket som vad den ekologiska odlaren får för vetet. (Konsumenten får dessutom betala ett handelspåslag ävenför pålagan. Pålagan kostar i verkligheten konsumentencirka /kg grahamsmjöl och /kg vetemjöl).Förmalningsavgiften används för att subventionera deexportförluster som uppstår genom att''kemikaliejordbruket'' med giftbehandlingar ochkonstgödsel pressar fram överskott. Det är både felaktigtoch skrämmande orättvist att konsumenterna av ekologisktodlad säd skall vara med och betala för olägenheterna avbrukningsmetoder som man ogillar.4. att det slutna kretsloppet växt--föda--latrin/köksavfall--växtnäring inte återupprättats. Praktiskttaget allt talar för att den nuvarande avfallshanteringenmåste ersättas med slutna kretslopp. Detta skulle radikaltminimera behovet av växtnäringstillskott i lantbruket.Det av regeringen föreslagna trädeskravet för erhållandeav arealersättning är orimligt ifråga om ekologiskt lantbruk.Dels därför att man oftast har gröngödslingsgröda ellerhalvträda efter vall och dels därför att skördenivån oftast ärlägre än av skördenivån i övrigt lantbruk. Skäl talardessutom för att all odlad areal bör utgöra underlag förarealersättningen till ekologiskt lantbruk.Av det ovan anförda framgår önskvärdheten att KRAV-odlingen utökas. För att stimulera en sådan utvecklingborde en förhöjd arealersättning utgå för det ekologiskalantbruket. För areal som övergår till ekologisk odlingkunde ett förhöjt arealbidrag utbetalas under enfemårsperiod. Denna ersättning bör lämnas även förkarensåret. För utveckling av ekologiskt lantbruk och ditoträdgårdsodling behövs vidare generösa låneformer.Kostnaden för här föreslagna åtgärder kan finansierasgenom en omläggning av miljöavgiften på kemiskabekämpningsmedel varvid avgifterna baseras pådoskostnad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda ett stöd till ekologisktlantbruk genom ändrad arealersättning och borttagandet avförmalningsavgiften på spannmål som odlats på KRAV-godkänt lantbruk,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt något trädeskrav inte skall ställas för erhållande avarealersättning till ekologiskt lantbruk,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda stödformer förutveckling av ekologiskt lantbruk och ekologiskträdgårdsodling.