ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub404 · 1993-01-26 00:00:00 — Utökat samarbete mellan kronofogdemyndigheten och skolan i konsumentekonomi Hemkunskap ingår i undervisning därföratt eleverna skall få förutsättningar att rationellt och isamverkan ekonomiskt planera boende och skötsel av hem,mathållning, kläder, hygien och hushållsekonomi. Elevernaskall även lära sig inse betydelsen av hushållning medpersonliga och gemensamma resurser. Undervisningenunder ämnet hemkunskap sker i kost, hygien, miljö,konsumentekonomi samt samlevnad.I ämnet konsumentekonomi står det bl.a. att det skallske på alla stadier samt att eleverna skall få lära sigekonomisk planering utifrån tillgängliga resurser, attberäkna och jämföra kostnader samt betalningsformer.Ett antal mål för undervisningen i hemkunskap räknasupp. Som mål för konsumentekonomi står att eleverna skalllära sig tolka och jämföra konsumentinformation, göraberäkningar och bedömningar och redovisa dem.Tyvärr är det alltför ofta så i dagens grundskola och ävengymnasieskola, att undervisningen i konsumentekonomiinte är så omfattande som den borde vara. Detta ärallvarligt med alla de ekonomiska fällor som lån,avbetalningsköp och kontokortsköp kan bli.Kronofogdemyndigheten har i sin förebyggandeverksamhet gjort upp informationsmaterial som deanvänder i sin alltmer ökande förebyggande verksamhet.Inom vissa skolområden har kronofogden nått bra ut medsin information och har en omfattande verksamhet främst igymnasieskolor. Tyvärr är det fortfarande ofta så attgrundskolan inte nås av denna myndighets utmärktaförebyggande verksamhet.Jag anser det vara av oerhörd vikt för dagens ungdom attså tidigt som möjligt få lära sig att hantera sina inkomsteroch utgifter, att före skuldsättning tänka igenom sinekonomiska situation. Jag tror många tänker sig för mer änen gång innan de tar ett lån när de får lära sig att t.ex. ettannuitetslån på . med ränta på och en amorteringstid , kostar mer än , när det är betalt. Den presumtivelåntagaren blir säkert ännu mer betänksam när han sedanfår veta att kredit på kontokort blir dubbelt så dyrt.Jag menar därför att det bör ges bättre förutsättningarför ett intimt samarbete mellan våra skolor ochkronofogdemyndigheten i dess förebyggande verksamhetför spridande av grundläggande ekonomisk information tillvåra ungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat samarbete mellankronofogdemyndigheten och skolan i konsumentekonomi.
mot · GG02Ub407 · 1993-01-26 00:00:00 — Idrottsämnets specifika uppgift måste vara att utvecklaelevens motoriska och fysiska förmåga och att skapaförståelse och inte minst ett bestående intresse förregelbunden fysisk aktivitet och sunda levnadsvanor som ettmedel till hälsa och välbefinnande.Den kraftiga utvecklingen av arbetsskador under senaretid orsakas huvudsakligen av den stora ökningen avbelastningsskador på hals och ryggar. Arbetsskador är ingetsom enbart drabbar äldre. anmälde 3896personer arbetsskador i rygg eller nacke.Socialförsäkringen brottas med svindlandekostnadsökningar. Bakom dessa kostnadsökningar liggerett betydande mänskligt lidande. Många slås ut iförtidspension, arbetsskada eller långa sjukskrivningar. Ensådan utveckling måste hejdas. Ohälsotalet måste sänkas.Jag är övertygad om att ryggbesvär ochbelastningsskador hos ungdomar i många fall har sin orsaki oträning. De har inte tränat sina muskler och inte lärt sigatt använda sin kropp på ett riktigt sätt. De kommer ut iarbetslivet otränade och riskerar därmed sin hälsa.Riksundersökningar från årskurs 9 visar att avpojkarna och av flickorna inte alls motionerar efterskoltid. Idrotten i skolan måste stimulera barnen ochungdomarna att idrotta utan att vuxna är inblandade.Kroppsrörelse och friluftsliv främjar dessutom elevernaspsykiska och sociala utveckling och skapar bättreförutsättningar för inlärning.Läroplanskommittén, SOU 1992:94, har föreslagit enminskning av ämnet idrott i skolan i såväl somgymnasiet. Mot bakgrund av de fakta jag här lyft fram anserjag det vara fel att minska ämnet idrott i skolan. Ettrealistiskt mål bör vara tre obligatoriska lektioner i ämnetidrott . Skulle läroplanskommitténs förslag bliverklighet kommer många ungdomar även i fortsättningenatt slås ut i det krävande arbetslivet. Denna utvecklingmåste förhindras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet idrott i skolan.
mot · GG02Ub408 · 1993-01-26 00:00:00 — För att skolan skall nå bra resultat är det viktigt atteleverna ges möjlighet att utvecklas så allsidigt som möjligt.Hjärnforskningen har kunnat konstatera att den högrahjärnhalvan rymmer förutsättningarna för att uppfattakroppspråk, imitera och att känslomässigt identifiera sigmed andra. I den vänstra hjärnhalvan ryms de funktionersom hanterar språket, logik och analys.Hos det lilla barnet är det den högra hjärnhalvan somdominerar, kanske för att det lilla barnet har så oerhörtmycket att lära sig att den vänstra mera teoretiskahjärnhalvan inte skulle klara den uppgiften. I sjuårsålderntar den vänstra över, men det är säkert så att högersidanfortfarande behövs och kräver stimulans för att inlärningoch den personliga utvecklingen skall fungera på ett brasätt.Den inriktning av skolan som regeringen har valtinnebär en ensidig satsning på teoretisk kunskap. Det finnsgoda grunder att befara att denna inriktning är felaktig ochineffektiv. Vid utövandet av praktisk-estetiska ämnen fåreleven bekräftelse på om tanken (teorin) varrätt eller fel, i andra ämnen kan det dröja årtionden innanteorin prövas av verkligheten.Det finns alltså goda skäl för uppfattningen att depraktisk-estetiska ämnena är av stor betydelse för att elevenskall utvecklas och ha framgång även i de teoretiskaämnena. Deras ställning i skolan måste därför befästas; detär synnerligen angeläget att så sker. Avsikten med förslagettill kraftiga nedskärningar av de praktisk-estetiska ämnenatycks vara den motsatta -- att försvaga dem och därigenomockså elevernas möjligheter till god inlärning ochsjälvuppfattning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av de praktisk-estetiskaämnena i skolan.
mot · GG02Ub409 · 1993-01-26 00:00:00 — Maskinskrivning är en vardagsfärdighet som allamänniskor tidigt borde få möjligheter att lära sig. Färdigheti maskinskrivning har man stor nytta av i livets alla skeden.Som enskild medborgare i ett modernt samhälle ärkunskaper i detta ämne nästan ett ''måste'' i vissasituationer.Riksdagen har uttalat sig för att varje elev i grundskolanbör få träningstillfällen i maskinskrivning. Ansvaret atterbjuda eleverna sådana träningstillfällen har lagts påkommunerna. Den tid som skall anslås för denna träningoch hur den skall läggas upp bestäms lokalt. Resurser förträning i maskinskrivning tas ur den del avförstärkningsresursen som är avsedd för andra insatser änundervisning.I går utvecklingen på dataområdet svindlandefort. Datortekniken används alltmer på snart sagt allaområden. För att på ett snabbt och smidigt sätt kunnatillvarata sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter iframtiden är det viktigt att kunna behärska ett tangentbord.Maskinskrivning skulle också kunna sägas vara en viktigfråga också sett från jämställdhetssynpunkt. Genom attbåde pojkar och flickor lär sig att använda skrivmaskinen pårätt sätt och som ett redskap så kan det i hög grad bidra tillatt attityden till maskinskrivning som ett arbete främst förkvinnor förändras.Under flera år har försök med maskinskrivning gjorts iett stort antal kommuner och i många skolor. Resultaten harvarit mycket goda. Grundläggande färdigheter imaskinskrivning visade sig vara mycket bra att ha när mangav sig i kast med många andra skolämnen. Deutvärderingar som gjorts har visat att de förvärvadefärdigheterna i maskinskrivning positivt påverkat elevernasordkunskap, läsförståelse, stavning och interpunktion.Exempel visar också på att elever med läs- ochskrivsvårigheter kan komma över en del av sina problemgenom att de givits möjligheter att använda skrivmaskin isitt skolarbete. Det finns också otaliga exempel på attfärdighet i maskinskrivning också har varit bra för muntligframställning, i arbetet med utländska språk, förrättstavning och liknande ämnesområden. Mångaytterligare ämnesområden skulle naturligtvis kunna räknasupp i detta sammanhang.Enligt vår uppfattning är det en brist i skolan attinte maskinskrivning finns uppförd på skolans timplan. Medtanke på den tekniska utvecklingen, inte minst den snabbautveckling som sker på datorområdet, anser vi att ämnetmaskinskrivning bör föras upp på skolans timplanåtminstone fr.o.m. 7:e klass i högstadiet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om maskinskrivning som ettordinarie ämne i .
mot · GG02Ub410 · 1993-01-26 00:00:00 — tekniska skola -- HTS -- är sedan lång tidtillbaka känd för kvalitet och mångfald i sin tekniskautbildning. Många av de elever som fått sin utbildning vidskolan har rönt framgång i sin yrkesutövning och erhållitstor uppskattning från näringslivet.Skolan har dessutom haft och har en viktig uppgift förpersoner med industriell yrkeserfarenhet, som önskarutveckla och komplettera sina kunskaper till en nivåmotsvarande teknisk linje årskurs 4.Större delen av den tekniska högskoleutbildningen vidHögskolan i är förlagd till HTS med 180intagningsplatser innevarande år.På uppdrag av näringslivet och länsarbetsnämnderbedrivs uppdragsutbildning i betydande omfattning.Hässleholms kommun har gjort stora ekonomiskasatsningar på sin tekniska utbildning. sedaninvesterades ca avseende lokaler.Utrustningen håller en mycket hög standard.Fr o m /94 upphör teknisk gren årskurs 4. Dåplaneras övergång till teknikerutbildning medinriktning/profilering inom bygg-, el- och maskinområdenavid Tekniska skolan. Samtliga utbildningar har enproduktionsinriktad profil, och är framtagna i närasamverkan med lokala och regionala företag ochbranschorganisationer.Samverkan mellan Högskolan och HTS ger enutbildningsvolym i sådan omfattningatt man tillsammanskan hålla en kvalificerad lärarkår,att man kan hålla dentekniska utrustningen uppdaterad,att man kan ha enuppdragsutbildning, som ger än fler naturliga kontaktytormot omvärlden, vilket genererar samverkan såvälpersonellt som materiellt.Övergången till ett nytt statsbidragssystem har lett till attutbildningarna på teknikernivån och behörighetsgivandekurser för teknikerutbildning inte kunnats bedrivas i denomfattning som är önskvärt från näringslivets och elevernassynpunkt, eftersom elevernas hemkommuner inte har tagitdet ekonomiska ansvaret för elevernas yrkesutbildning. Enutveckling i denna riktning leder till att näringslivetsutvecklingsmöjligheter hämmas på grund av brist påtekniker. Det är därför bra, att regeringen nu föreslår ettökat kommunalt ansvar på detta område.Tidigare beslut har inneburit att har fått statsbidrag för sin verksamhet.Teknikerutbildningen vid tekniska skola ärlikadan. Därför bör även statsbidrag utgå till för riksrekryterande utbildning i likhet vadsom gäller för tekniska skola (SkolFS 1991-52). Detta bör regeringen positivt pröva. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till .
mot · GG02Ub412 · 1993-01-26 00:00:00 — Den nya gymnasieskolan bygger på att eleverna ska gesstor frihet att kombinera sina examina, som allasvenska gymnasister får en gemensam kärna avhögskoleförberedande ämnen.Kommunerna förbereder nu med stort engagemang ochfantasi införandet av den nya gymnasieskolan. Viljan att geeleverna stor valfrihet är stor och risken liten attbyråkratiska hinder ska begränsa elevernas valfrihet.Det finns dock ingen anledning för statsmakterna attblunda för att en absolut rätt för eleverna att få varjeönskemål om särskilda ämnen tillgodosett kan äventyrakvalitén inom gymnasieskolan som helhet. Detta gällerspeciellt i ett läge när kommunerna brottas med svåraekonomiska problem och tvingas till hårdhäntaprioriteringar.I gymnasieförordningen har inskrivits en absolut rätt tillundervisning i ett språk på gymnasieskolan, om minst femelever så önskar. Enligt förordningens 5 kapitel § 6föreligger skyldighet för kommmunen att anordnaundervisning i andra C-språk än franska och tyska omantalet elever, som önskar sådant språk, uppgår till minstfem. Detta absoluta krav är en kraftig skärpning iförhållande till tidigare förordning.Tidigare krav på kommunerna har varit ett varaktigtönskemål från minst åtta elever om undervisning i språket.I praktiken har detta inneburit att först när tio till tolv eleverönskat undervisning i det aktuella språket, har undervisninganordnats.Särskilt på orter med bara en gymnasieskola känner mannu oro för att det mycket höga kravet på skolorna kan blikostsamt och innebära krav på stora besparingar i övrigundervisning. Det absoluta kravet på en särskildundervisningsgrupp för fem elever i t.ex. portugisiska kanbetyda att undervisningsgruppen i engelska förindustriprogrammets elever måste öka från 16 till 32.Statsmakterna bör understryka vikten av att elevernages möjlighet att få sina önskemål om olikaämnesinriktningar tillgodosedda, men det är allvarligt omdet sker på ett sätt, som omöjliggör ett effektivtresursutnyttjande i de olika kommunerna.Gymnasieförordningens absoluta krav påundervisningsgrupper bör ses över i syfte att möjliggöra enmer effektiv organisation på skolorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av 5 kap. 6 §gymnasieförordningen vad avser undervisningsgruppernasstorlek i C-språk.
mot · GG02Ub413 · 1993-01-26 00:00:00 — I den gamla gymnasieskolan, 1970--1992, finns inomungdomsskolans budgetram ett antal specialkurser.Landstinget är bl.a. huvudman för jordbruks-, skogsbruks-och trädgårdsutbildningarna. Inom denna ram, likvärdigtför samtliga skolor, finns 40-veckorsgrundutbildningskurser. Det finns fler specialkurser, mendet verkar som om nedanstående problem är störst fördenna kurs.När man är skall man välja utbildningsprograminom gymnasieskolan. Det är en självklar rättighet för varjetonåring. Problemet är, att då ha klart för sig inom vilketområde som man vill arbeta under de närmaste 10 till 15åren. De som då har för avsikt att bli yrkesverksamma inomjord- och skogsbruk, har följande alternativ.Den ''försiktige'' kan välja t.ex. naturvetenskapligt ellerekonomiskt program som i stort är byggt på teoretiskakunskaper. kompletteras dessa gymnasieår medhögskolestudier. Efter avslutat gymnasium kan mångautbildningsvägar väljas men då främst på högskolenivå.Den ''kloke'' har fram till nu kunnat välja N- eller E-linjen för att sedan kunna komplettera med praktiskastudier på gymnasienivå, 40-veckors kurs. Efter denpraktiska utbildningen kan han/hon antingen väljahögskolestudier eller bli egenföretagare inom yrket. driva ett jord/skogsbruk utan genomgångetekonomiskt gymnasium kan vara svårt inte minst omrörelsen har någon storlek.Två orsaker förhindrar den ''klokes'' studieväg:1. När det gäller kommunernas skyldighet att betalainterkommunal ersättning till gymnasieutbildningrekommenderas de att endast bekosta 3 utbildningsår.2. Efter avslutade gymnasiestudier, , skall pojkarnagöra militärtjänst. Många hinner då fylla , och fåkommuner kan då tänka sig att ge ersättning för enpåbyggnadsutbildning, helt enligt givna spelregler.I morgondagens skola kan ingen välja 40-veckorskurseftersom alla specialkurser skall upphöra 06 30.Även den som väljer högskolestudier kan verkligen habehov av ett praktiskt år. Med sådana kunskaper är detdefinitivt lättare att vara arbetsledare inom områdena jord,skog och trädgård.Det kan inte vara rimligt, att om en elev vill utbilda siginom en praktisk yrkesgren, kan denne inte få börja med ettteoretiskt program, exempelvis N eller E, och därefter vidlite mognare ålder välja en 1-årig specialkurs.Tilläggas kan, att näringarna genom dessa kurser kanrekrytera företagare och tjänstemän med bredare teoretiskbakgrund än när de kommer ut från de 2-åriga linjerna ellernaturbruksprogrammet. Det lönar sig för den enskilde attha ordentliga baskunskaper och samhället bör därför intestoppa denna möjlighet.Vi anser med anledning av ovanstående attkommunerna rekommenderas att ge ersättning för ettfjärde gymnasieår till skolhuvudmannen om det gällergrundutbildning inom ett praktiskt yrke. Detta fjärdegymnasieår skall kunna genomföras även om eleven fyllt 20år. Vidare anser vi att 40-veckorsutbildningarna blir kvar igymnasieskolan alternativt komvux, så att dennautbildningsmöjlighet kan finnas kvar efter . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialkurser inom naturbruk.
mot · GG02Ub414 · 1993-01-26 00:00:00 — Praktiskt-estetiska ämnen i läroplan I budgetpropositionens utbildningsbilaga uttrycks pånytt ambitionen att vår svenska skola skall bli ''Europasbästa skola''. Detta bör inte vara omöjligt att uppnåeftersom vi utan tvekan har en bra grund att utgå från i vårnuvarande skola. Inte heller bör det råda någon politiskoenighet om det uppsatta målet. Det finns en stormedvetenhet om att ett högt utvecklat kunskapssamhälle ärbasen för ett lands välstånd.I propositionen uttrycks på flera ställen en insiktsfullhetifråga om vad som bör beaktas vid utformningen av dagensoch morgondagens skola. Där framhålls värdet avkombinationer mellan olika kunskaper och utbildningar.Där pekas också på den utvecklingskapacitet som ligger iökad samverkan på alla nivåer; mellan förskola och skola,mellan gymnasieskola och universitet och mellanhögskoleutbildning och forskning.Det vi i sammanhanget saknar är en uttryckt insikt omatt det också finns ett stort värde i en kombination mellanteoretiska ämnen och praktiskt-estetiska ämnen. Inte minstdärför att inlärningen av de så nödvändiga s kbaskunskaperna underlättas om en varvning sker medidrott, hemkunskap, bild och slöjd. Vi avstår från att härnärmare argumentera för detta, eftersom det såutomordentligt tydligt kommit till uttryck från sakkunnigthåll i skilda sammanhang. Sambandet torde vid det härlaget med andra ord vara väldokumenterat.För ett år sedan fann vi det nödvändigt att reagera motdirektiven till den då tillsatta läroplanskommittén där detframgick att ämnen som slöjd och hemkunskap kunde görasom till frivilliga ämnen. Eftersom dessbättre varav annan mening finns det numera ett beslut som säger attdessa ämnen också i fortsättningen skall vara obligatoriska.Det förslag till timplan som läroplanskommitténredovisar innebär en kraftig förstärkning av svenska,matematik och främmande språk, medan övriga ämnen fåroförändrad eller minskad tid. Det senare gäller i synnerhetämnena idrott, hemkunskap, slöjd och bild, dvs depraktiska och estetiska verksamheterna i skolan.Vi kan inte godta detta utan vill redan nu ange enfärdriktning där de praktiska och estetiska ämnenabibehålls i minst oförändrad omfattning. Vi är givetvis heltpå det klara med att timplanen näppeligen kan inrymma allauttryckta ambitioner om utökad tid för en rad ämnen. Vianser dock att en förstärkning av en del angelägnateoretiska ämnen inte nödvändigtvis förutsätter en vissutökad tid. En förändrad uppläggning av undervisningenkan också ge resultat liksom, som vi ovan sagt, en lämpligvarvning med praktiska ämnen.Genom redan fattade beslut blir den totala ''ordinarie''skoltiden (grundskola + gymnasieskola) förlängd jämförtmed tidigare. Därmed bör förutsättningarna vara goda föratt en ökad kunskapsnivå i viktiga teoretiska ämnen skallkunna uppnås utan inkräktande för depraktiskt-estetiska ämnena. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att idrott, hemkunskap, slöjd ochbild bör bibehållas i timplan i minstoförändrad omfattning.
mot · GG02Ub415 · 1993-01-26 00:00:00 — bästa skola kräver rätt lärare. Det medför högakvalitetskrav på dem som anförtros våra barns utbildningoch danande. En ändring av hittillsvarande regler förmeritvärdering och principer för tillsättning måste föregåsav ett väl övervägt och förbättrat förslag tillbestämmelser. Vi måste också fortsätta med att skärpakraven på såväl ämneskunskaper som pedagogisk förmåga ividaste mening, samt kontroll därav.Skolans viktiga roll som förmedlare av kulturarvet samtdess uppgift att förbereda eleverna för ett liv och enverksamhet i den kultursfär som utgör kräver ocksåatt de som utför huvuddelen av utbildningen i vårt landockså är väl förtrogna med svenskt tänkesätt.För att rätt kunna kommunicera med elever, föräldrar,övrig skolpersonal och andra myndigheter som berörskolans verksamhet, måste det vara ett krav att lärare vidsvensk skola är väl förtrogen med och behärskar detsvenska språket. Dessa krav på insikter, färdigheter i språk,kultur och tänkesätt är särskilt viktiga för dem som skallhjälpa de ''nya'' svenskarna till en god start och en tryggframtid. Därför måste kraven på kompetens, behörighetoch ett därtill anpassat meritvärdessystem vara ett välgenomarbetat instrument. Uttrycket att ''framtidär dess ungdom'' må vara en kliché, men är inte desto mindresant, och detta landets förnämsta kapital för framtiden ärvärt bättre handhavande än andra kapitalfaktorer i vårt landhar beståtts med i senare tid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetskrav och meritvärderingvid lärartillsättning.
mot · GG02Ub417 · 1993-01-26 00:00:00 — offentliggjordeKorpen/en undersökning somvisar att alltfler skolungdomar inte klarar av att gå utan att bli utmattade. Skolidrotten är för mångaskolungdomar enda kontakten med sportaktiviteter.Förslagen om nedskärning av idrottsämnet drabbar dennagrupp inaktiva, och inte sällan överviktiga, barn orättvisthårt.Idrott ger en viktig balans till teoretiska ämnen. Det ärockså ett andningshål för svagare elever, som ges chansenatt visa sig på styva linan praktiskt. Dessutom grundläggs ensund livsföring redan i skolåldern. Många arbetsskador kanförebyggas genom att hålla kroppen i trim. En halvering avtimantalet, som föreslår, ärogenomtänkt och slår orättvist mot eleverna.Det positiva i förslag är att maninsett att idrott är det enda ämne som stimulerar till fysiskaktivitet, utveckling av rörelseförmågan och en sundlivsföring. Således föreslås att ämnet ska heta idrott, lek ochhälsa, vilket höjer ämnets kvalitetsinnehåll.Det negativa är kommitténs förslag att halvera timantaletför idrottsämnet i , som av många parter --idrottslärare, idrottsforskare, pedagoger och skolläkare, föratt inte glömma eleverna själva -- betraktas somkatastrofalt. Enligt motiveringen kan eleverna få sittmotionsbehov tillgodosett utanför skolan, dvs på fritiden.Men det stämmer inte. Faktum är att andelen passivaskolelever, som aldrig får någon stimulans till motionhemifrån och hellre sitter framför datorn eller tv:n, har ökatmed mellan på senare år.Att göra idrott till valfritt ämne är farligt. Mycket talarför att redan ointresserade elever kommer att välja bortidrotten. är det bevisat att god hälsa och motionhar en positiv inverkan på inlärningsförmågan. Brist påmotion kan leda till dålig koncentrationsförmåga på andralektioner.Och eleverna själva värdesätter idrotten. Det visarmånga undersökningar.För skoleleverna och deras hälsas skull måste därföridrottsämnets schemaläggning värnas. Den nya läroplanenbör göras om. Varken barn eller vuxna är skapta för att sittastilla . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att bevaraidrottsämnet obligatoriskt och i nuvarande omfattning.