mot · GH02T21 · 1993-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:38 Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. I årets budgetproposition inledde den borgerligaregeringen systemskiftet på bred front inomkommunikationssektorn. De politiska målen ärmarknadsanpassning och avreglering. Effekterna bliromfattande både för medborgarna och de anställda. Högretaxor och sämre service, omfattande omorganisationer,nedläggningar och avskedanden.Inom postområdet har vi redan intrycket attpostutdelning försenas och att köerna i postkontorenförlängs. Postkontor försvinner och kraftiga portohöjningaraviseras.Infrastrukturen är en samhällelig angelägenhet.Fungerande transporter, telekommunikationer ochpostservice är nödvändiga förutsättningar för välfärd,trygghet och goda näringsbetingelser. Verksamheten skallfungera i hela landet. Taxorna skall vara rättvisa ochöverskott från lönsamma delar får bidra till kostnaderna fören god service och låga taxor i områden där lönsamheten ärsämre. Så skapar vi ett rättvisare naturliga monopol och sammanhållna systemhar det varit möjligt att uppnå hög effektivitet och en rättvisfördelning. Affärsverken med sin speciella form för insynoch kontroll har varit garanter för att ensamrätten intemissbrukats och de samhälleliga målen uppfyllts. Resultatetkan utläsas vid en internationell jämförelse. Högeffektivitet och god service till jämförelsevis låga ochrättvisa taxor har uppnåtts.Riksdagen har på olika sätt fastslagit att det politiskainflytandet över planeringen av samhällets infrastruktur böröka. Ett sådant ställningstagande gjordes t.ex. i sambandmed infrastrukturpropositionen 1990/91:87. Genombolagiseringen försvåras nu istället ett sådant inflytande.Den nya politiken bygger på avreglering ochmarknadsanpassning. Affärsverken ombildas till aktiebolagsom inte har något särskilt samhällsansvar.Vinstmaximering skall bli ledstjärnan.I propositionen framhålls bl.a. att det bör ställas krav påmarknadsmässig utdelning till ägarna. Det tidigare synsättetdär avkastningen framför allt skulle vara god service till lågapriser för medborgarna/ägarna ersätts nu med ränta ochprocent på statskapital. Ramarna för den statligaverksamheten i sin framtida form utgörs i enaytterlighetsfallet av konkurs, i det andra av extremt högavinster. Hög avkastning på aktiekapitalet blir viktigare änutbyggd service.Regeringens politik bygger på en närmast religiös tro påkonkurrensen som medel att skapa god service och högeffektivitet. Därför skall monopol avskaffas och olikaaktörer tävla om konsumenternas gunst. På mångaområden kan konkurrens vara ett bra medel att främjaeffektivitet och låga priser, men på andra räcker den inte tilleller måste kombineras med andra medel. Konkurrensenfår endast vara ett av flera medel och inte ett övergripandemål.Infrastrukturens utbyggnad måste bygga på enhelhetssyn där effekterna för helheten är viktigast. Någrasådana hänsyn tas inte i ett renodlat marknadsstyrt system;där beräknas lönsamheten på varje enskild verksamhet utanhänsyn till dess effekter på systemet som helhet. Det hartidigare funnits en bred enighet om att infrastrukturen varitav så grundläggande betydelse för välfärden ochsysselsättningen att dess tillgänglighet inte skulle styras avmarknadskrafterna. Det synsättet förändras nu i grunden.De långsiktiga effekterna av det systemskifte som nugenomförs kommer att bli omfattande. Samarbetet mellanpostens olika delar kommer att i än högre grad att ersättasav arbete med debiteringar mellan olika enheter och bolagoch maktkamper om marknadsandelar inom postområdet.I propositionen föreslås omfattande förändringar.Postens samhällsansvar avvecklas och postverket ombildastill sex bolag: , o ,Posten Brev, Posten Lättgods, Posten Utrikes, PostenService AB.Genom att postmonopolet avvecklas kommer inteposten att få något överskott att transferera till olönsammaområden.Posten har en mycket bra service, hög effektivitet ochrimliga taxor. Vid en internationell jämförelse är taxornalåga och servicen hög. Detta resultat har uppnåtts genom ettsammanhållet system där stordriftens fördelar harutnyttjats. En heltäckande postservice av hög kvalitet i helalandet har möjliggjorts, bl.a. genomkorssubventioneringen. Den normala ordningen i mångaländer är att man inom ramen för ett postmonopol tillämparkorssubventionering.Regeringens förslag till avreglering och bolagisering avposten slår sönder det nuvarande postsystemet.Möjligheterna att föra överskott från lönsamma delar tillglesbygd och mindre orter minskar eller försvinner. Det i sintur leder till att postkontor kommer att läggas ner, mångamedborgare får en försämrad service och mångapostanställda blir utan jobb. Den föreslagna lagstiftningenom rikstäckande post- och kassaservice kommer i längdenatt vara en otillräcklig spärr för att servicen ska försämras iutsatta områden.Hur skall man förhålla sig till att det inte finns någotavtal med de anställda om bolagiseringen och att man inteens har börjat förhandla? Beslutet berör 50 000 anställda.Det är orimligt att då ska fatta beslut överhuvudet på de anställda. Det måste tolkas som om man frånregeringens sida inte bryr sig om att följa spelreglerna påarbetsmarknaden.Som redovisats ovan finns inga fördelar med avregleringoch uppsplittring av Posten -- tvärtom blir resultatet sämreservice i glesbygd och på mindre orter, minskad effektivitetoch höjda porton. Offren för regeringens dogmatiskamarknadsekonomiska värderingar blir många. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1993/94:38 ompostlag och en förändrad verksamhetsform för Postverket,m.m.