mot · GG02So304 · 1993-01-26 00:00:00 — Regering och riksdag lägger fast nationella mål för enrad områden som påverkar välfärden.Återföringen av vad som händer med uppställda mål kanske genom olika kanaler, t.ex levnadsnivåundersökningar,kunskapsmätning av vad elever lär sig i skolan, samladstatistik om väntetider till sjukvård. Ett exempel på analysär länsgenomgångar, där olika socialanyttigheter behandlas utifrån krav om tillgänglighet,kvalitet och kostnadseffektivitet.De nationella mål som ställt upp är högtställda och syftar till att ge alla människor tillgång tillutbildning, sjukvård och omsorg på lika villkor.I dag är en berättigad fråga: kommer dessa mål att kunnaförverkligas i människornas vardag? Eller är det så att detfinns en dramatiskt växande klyfta mellan bra nationellavälfärdsmål och kommunernas och landstingens möjlighetoch ambitioner att genomföra dem?Behovet av en analys av effekterna av de nyliberalaexperiment som genomförs i vissa, främst moderatledda,kommuner och landsting är tydligt. Marknadslösningar ivård och omsorg, vars syfte sades vara valfrihet, har redanvisat sig få motsatt effekt med mindre trygghet ochinskränkt valmöjlighet.På skolans område riskerar det uppstå en allt störresegregation. Detta gäller både med skolpengssystemet förde kommunala skolorna och genom satsning på privataskolor. Elever med särskilda behov av extra stöd och hjälpframstår som mindre ''lönsamma'' i det marknadsinriktaderesurstilldelningssystemet inom skolan.Vad händer med välfärden och den kommunalademokratin? Det är dessa frågor som vi vill få belysta i ennationell syneförrättning.Den borgerliga regeringen och majoriteten i riksdagenhar drivit en ekonomisk politik där skattestopp ochekonomiska åtstramningar mot kommunerna försatt dessa ien utomordentligt svår situation. Förändringar sker nu snabbt. Vi har det bestämdaintrycket av att myndigheter och de organ som skallutvärdera kommunala verksamheter inte hinner med.Det skulle därför enligt vår uppfattning finnas skäl attgenomföra en nationell syneförrättning där olikautvärderande organisationer och myndigheter får samla sinsakkunskap och fånga upp händelseutvecklingen ochanalysera dess för-och nackdelar. Ett sätt att förverkliga ett sådant arbetevore genom en parlamentarisk beredning.Riksdagens socialutskott har genomfört ettantal studiebesök och arrangerat utfrågningar som blottlagtsituationen för bostadslösa, narkotikamissbrukare och ungamänniskor med mycket svåra anpassningsproblem. Enviktig iakttagelse var skillnaden mellan officiell statistik hosmyndigheterna och vittnesmålen från socialarbetare ochklientorganisationer som arbetar ute i verkligheten. Desenare hävdar med stor bestämdhet att kommunerna börjatstyra exempelvis narkomanvården mera efter ekonomisktilldelning per individ och mindre utifrån behov. Politiskmålstyrning övergår med andra ord till att enbart bli enekonomisk styrning. Som alternativ till dennamarknadsideologi vill vi bygga vår framtida välfärd på dedemokratiska formerna, kombinerade med uppföljning,utvärdering och kvalitetssäkring. Vi tror att ett sådantförhållningssätt blir både effektivare och mindrekostnadskrävande.Vilka andra oroande signaler finns överhändelseutvecklingen?Vi vill peka på en intervjuundersökning, som , , har låtitgenomföra med 100 kommunstyrelseordförande.Intervjuerna genomfördes 17--och rördeden kommunala utvecklingen under 1993.Undersökningen i sammanfattning:Besparingar 7 av 10 kommuner skär ner inombarnomsorg 8 av 10 kommuner skär ner inomgrundskolan 5 av 10 kommuner skär ner inomäldreomsorgen 9 av 10 kommuner skär ner inom tekniskaverksamheter endast 11 kommuner kommer inte attskära ner inom barnomsorg, grundskola, äldreomsorg ochtekniska verksamheter det är en tydlig tendens att storaoch medelstora kommuner i högre utsträckning skär nerinom barnomsorg och grundskola jämfört med småkommuner små kommuner skär i högre utsträckning nerinom äldreomsorgen jämfört med stora och medelstorakommunerSysselsättning 8 av 10 kommuner kommer attgenomföra personalminskningar i 8 av 10kommuner kommer arbetslösheten att öka under 1993Kommunala verksamhetens omfattning 8 av 10kommunstyrelseordförande anser att kommunen bör hamer resurser (endast 5 kommuner anser att resurserna börvara mindre) oavsett partipolitisk tillhörighet finns enmycket klar åsikt att kommunerna bör ha mer resurserKommunala skattestoppet 7 av 10 anser att detkommunala skattestoppet bör tas bort 1994Viktigaste frågan 1993 den viktigaste politiskafrågan att lösa är i ordningsföljd:1. arbetslösheten ()2. freden i ()3. budgetunderskottet ()4. hungersnöden i världen ()5. rasism och främlingsfientlighet ()6. sänkning av skattetrycket ()Enligt vår uppfattning är denna undersökning en mycketstark signal om att det utvecklas en växande klyfta mellande av fastställda nationella välfärdsmålen ochutfallet i människors vardag.Undersökningen visar att regeringen inte har stöd försänkta skatter (av de tillfrågade prioriterar detta), resursindragningaroch fortsatt skattestopp i kommunerna.Kommunförbundet har presenterat en rapportom utvecklingen --1994. Räknati fasta priser förlorar kommunerna 27 miljarder i skatteintäkter och statsbidrag. Antaletanställda beräknas minska med 50 000.Finns det andra signaler som motiverar ensyneförrättning i välfärden? Vi vill lyfta fram någrasakområden som motiverar särskild uppmärksamhet.AvgifternaDet sker nu betydande höjningar av de kommunalaavgifterna. Detta förklaras främst av skattestoppet.Kommunförbundet uppskattar höjningarna till för . Barnomsorgen får känna av de störstahöjningarna. Detta gäller framför allt de storakommunerna. Höjda inkomstgränser och minskadesyskonrabatter är vanliga förändringar som vidtas.I samband med regeringens ''avgiftsproposition''(1992/93:129) riktade socialdemokraterna kritik motförslagen. Hur blir det egentligen med avgifterna i lokalasjukhem? Kan äldre och handikappade klara en skäliglevnadsnivå utan att det införs ett högkostnadsskydd?Frågorna är obesvarade och socialdemokraternareserverade sig i riksdagen.Handikapporganisationerna, ochPRO kräver nu ett högkostnadsskydd för att klara rättvisani de samlade kommunala avgiftssystemen.En tredjedel av kommunerna planerar också att införaavgifter på nya områden, t.ex. öppen förskola, skolmat pågymnasiet och simskola. Detta enligt Kommunförbundetsrapport.Vi anser att effekterna av också denna fråga behöver sesöver.MissbrukarvårdenFöreträdare för missbrukarorganisationerna,socialarbetare och Norrmalmspolisen i uttryckerstor oro över nedskärningarna och dess konsekvenser. Enbra missbrukarvård är en samhällsekonomisk vinst. Meddagens situation skapar vi både morgondagens mänskligalidande och ekonomiska förluster.Vi behöver därför en utvärdering för att se om denationella målen inom missbrukarvården fullföljs ute ikommunerna.Inom missbrukarvården behövs också en utvärdering avbehandlingsinnehållet. Det är både inhumant och slöserimed resurser att bygga missbrukarvården pååsiktsriktningar i stället för på kunskap. Uppgifter frånSocialstyrelsen säger att 3 000 platser finns för barn- och ungdomsvård, varav ca 1 500 i privat regi. På vuxensidan finns 7 700 platser, varav 4 700 i privat regi. En analys av missbrukarvården börockså innebära en jämförelse mellan privat och offentligtbedriven behandling.Utsatta ungdomars situationEtt annat område gäller utsatta ungdomars situation istorstadsregionerna. beskriver i sin rapport''Utsatta barn i '' de övergivna ungdomarnassituation i storstäderna. I rapporten uppskattas siffran tillomkring 50 barn i åldrarna 12--i . Runt denkärnan vistas ca 160 barn och ungdomar.Länsstyrelserna i och säger på förfråganfrån att de inte har samma problem som iStockholm. i säger attungdomarna erbjudits hjälp. Norrmalmspolisen säger attungdomarna inte erbjuds tillräcklig hjälp. Rädda Barnensrapport och de skilda tolkningarna av insatser ger vidhanden att det krävs en samlad analys av situationen.Barn på institutionAv ''Väl & Ve'', nr 1 1993,framgår att: ''Barn ska inte växa upp på institution. Menändå fanns 729 barn i åldern 0--påoffentliga institutioner och 354 på privata. Socialstyrelsenska nu undersöka vilka barn det är och varför en tredjedelav de 1 083 barnen vistats på institution . ''Primärvårdens mål och förverkligandeRegeringen säger i sin budgetproposition 1992/93:100,bilaga 6: ''Primärvården utgör basen i den svenskasjukvården. Den utgår från en helhetssyn på människan ochskall omfatta en bred verksamhet, från prevention tilldiagnostik, behandling och rehabilitering. ''Detta har en enig riksdag ställt sig bakom. Riksdagenhar dessutom uttalat att skall arbeta för WHO:sfolkhälsomål. Primärvården är en viktig bas för det nyaFolkhälsoinstitutet. Regeringen avser att lägga enproposition på psykiatriutredningens förslag. Ett avutredningens viktigare förslag är att stärka den öppnapsykiatrin i samverkan med primärvården.Hur stämmer de nationella målen för primärvården medt.ex. de beslut som tagits i omhusläkarsystem som fokuseras på läkarinsatser? Det ärenligt vår uppfattning utomordentligt bekymmersamt settur ett folkhälsoperspektiv. Primärvårdens roll kräver deinsatser som ges också av andra yrkesgrupper inomsjukvården. driver här ensjukvårdspolitik som inte stämmer med regeringens mål.Också revisorer har tidigare påtalat behovetav utbyggd primärvård och framfört kritik mot att deuttalade utbyggnadsmålen inte fullföljts på etttillfredsställande sätt.Att granska de av riksdag och regering uttaladenationella målen för hälso-och sjukvården i förhållande till den nu föreslagnahusläkarorganisationen bör ingå i en syneförrättning.Försöksverksamheten med primärvård i kommunernaGenom ÄDEL-reformen Ändrad ansvarsfördelninginom äldreomsorgen m.m. -- beslutad i den 13december 1990 (betänkande SoU1990/91:9) -- öppnades möjligheten för kommunerna attbedriva primärvård. Frivillig överenskommelse förutsattesmellan berörda kommuner och landsting.Enligt riksdagsbeslutet skall försöksverksamheten varaupplagd så att den på ett bra sätt kan utvärderas.Socialstyrelsen har ansvaret för att försöksverksamhetensker i enlighet med riksdagsbeslutet. beslöt attförsöksverksamheten måste vara så upplagd att den delsgatanterar den enskildes rätt till god vård på lika villkor,dels kan utvärderas av regering och riksdag.Sigtuna kommun ingår nu i försöksverksamheten ochmed ansvar för primärvården. avförsöksverksamhet skall nu kommunen införa etthusläkarsystem. Kommunen drar in omkring 50 tjänster --mottagningspersonal, distriktssköterskor,rehabiliteringspersonal, undersköterskor ochsjukgymnaster. I stället kommer 2,5 husläkare.I beslut ingick att kunna se för- och nackdelarmed socialtjänst och primärvård under en huvudman. Enrimlig fråga är nu om detta är möjligt närhusläkarorganisation införs i stället för primärvård. Kanförsöken i kommunen fullföljas -- när förutsättningarna iriksdagsbeslutet så påtagligt förändrats?Människosyn och rättssäkerhet i marknadsstyrda systemi vård och omsorgerI ett antal moderatledda kommuner och landsting skernu en snabb avveckling av bärande delar i den kommunalademokratin. Man tävlar om att abdikera från det politiskaansvaret. Marknadslösningar och privatiseringar lyfts framsom överideologi! Medborgarna förvandlas till kunder. Ochmänskliga relationer devalveras till affärsmässigastyrsystem.Den enskildes trygghet och rättssäkerhet förändras närverksamheterna läggs ut på privat entreprenad. Det handlarom sekretess, ämbetsansvar, möjlighet att överklaga beslut.En kommunanställd har ämbetsansvar. Det har inte enbolagsanställd. Möjligheten att överklaga beslut finnsgentemot myndigheter, men inte när verksamheten övertasav privat entreprenör. Alla frågetecken måste härskyndsamt rätas ut.I hur många fall där kommunen anlitat privatentreprenör finns det avtal? Och i de fall avtal finns,reglerar detta avtal frågor som rör sekretess, rätt attöverklaga etc.?System för utvärdering och kvalitetssäkringSocialstyrelsen, SPRI och SBU arbetar på olika sätt medfrågor om utvärdering och kvalitet. ochLäkaresällskapet arbetar med att ta fram indikationer förkvalitet inom tolv olika medicinska områden. Därutöverpågår försöks- och utvecklingsarbete med utvärdering ochkvalitetssäkring lokalt inom sjukvården.Det är mycket angeläget att detta arbete lyfts fram. Medett brett parlamentariskt stöd har det förutsättningar attutvecklas och introduceras i den vardagliga verksamheten.Hälso-och sjukvården har kommit längre än närdet gäller system för utvärdering och kvalitetssäkring.Bredare försök bör därför utvecklas också inomsocialtjänstens område.System för kvalitetssäkring behövs i både privat ochoffentligt bedriven vård och omsorg.Inom skolans område är uppföljning och utvärderinghelt avgörande för att också i nuvarande decentraliseradesystem kunna garantera nationella övergripandeutbildningspolitiska mål om bl.a. likvärdig utbildning.Det räcker inte att samhället garanterar individenvalfrihet i de olika välfärdssystemen. Nästa steg blir attbygga system som ger människorna information omkvalitet. Det blir ett nytt och viktigt inslag i 1990-taletsvälfärdspolitik.Med dessa beskrivningar som bakgrund anser visammanfattningsvis att det finnas starka skäl för regeringenatt organisera en syneförrättning av hur de nationellavälfärdsmålen förverkligas i människors vardag. Det ärviktigt att medborgarna har förtroende för de demokratiskainstitutionerna. Enligt vår uppfattning bör det därförtillsättas en bred parlamentarisk beredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en syneförrättning ivälfärden.