ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A273 · 1993-01-26 00:00:00 — Vidareutbildning av arbetslösa byggnadsarbetare Den moderna yrkesutbildningen för byggnadsarbetareinom gymnasieskolans ram är väl avpassad att geungdomarna en god yrkeskunskap. Men för att bli enskicklig hantverkare räcker det inte med enbart dennautbildning utan det krävs i första hand omfattande praktiskerfarenhet. Trots stor praktisk erfarenhet kan det mångagånger föreligga ett behov hos en byggnadsarbetare attvidareutbilda sig för att bli en skicklig hantverkare.Enligt Byggnadsarbetareförbundets statistik vararbetslösheten bland byggnadsarbetare . Alla prognoser visar på enytterligare försämrad situation framöver. Andra halvåret1993 beräknas arbetslösheten vara 35--och i vissa län . Orsakerna är många: lågkonjunkturen,infrastruktursatsningarna som inte kommit igång ochförsämringarna i bostadsfinansieringsreglerna. Vi närmaross en näst intill total utslagning av byggarbetskåren somom den får fortsätta kommer att skapa nyakapacitetsproblem när den ekonomiska konjunkturenvänder. Alla tänkbara medel måste därför sättas in i syfte attbehålla den yrkesskickliga byggarbetarkår vi har i Sverige.Byggnadsbranschen är vanligen mycket utsatt förkonjunkturväxlingar, och en betydande arbetslöshet kanstundom förekomma där. börhos den enskilde kunna utnyttjas för vidareutbildning. Vifinner det därför mycket angeläget att sysselsättningsstödetför arbetslösa byggnadsarbetare i första hand avservidareutbildning till skickliga hantverkare.Ett högst lämpligt område för sådan vidareutbildningutgör de kulturella byggnaderna. Tillgången på medel föratt hålla kulturminnesmärkta byggnader är mycketbegränsad. Underhåll av sådana byggnader är till sin typrent hantverksmässigt och de utgör därför godautbildningsobjekt.Parterna på byggarbetsmarknaden samarbetar i länsvisayrkesråd kring inriktningen på utbildningen och för endialog med resp. länsarbetsnämnd. Erfarenheterna är attdenna typ av utbildning ofta prioriteras bort då det rådergenerell brist på medel för arbetsmarknadsutbildning.Likaså är erfarenheten att det finns väldigt gott om lämpligaobjekt men få blir realiserade på grund av medelsbrist. Detär alltså inte brist på intresse från länsarbetsnämndernaeller brist på lämpliga objekt -- det är medel som saknas föratt använda av exceptionellt hög byggarbetslöshettill att renovera och restaurera våra kulturbyggnader.Vi är medvetna om att det är arbetsmarknadsverketsuppgift att med utgångspunkt från de övergripande mål ochriktlinjer som regering och riksdag fastställer bestämmavilka utbildningar som bör anordnas. Menbyggnadsarbetarkåren är i en sådan besvärlig situation attriksdag och regering måste ta initiativ och anslå medel förupprustning av kulturbyggnader i syfte att utbildabyggnadsarbetare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel och åtgärder förvidareutbildning av arbetslösa byggnadsarbetare tillskickliga hantverkare.
mot · GG02A275 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbete i stället för bidrag Läget på arbetsmarknaden i blir alltmer kaotisktför . Hundratusentals svenskar är eller beräknasbli arbetslösa . I är nu över 14 000personer arbetslösa vilket motsvarar av den totalaarbetskraften. pågår inom statens olika organ,verk och myndigheter stora förändringar som resulterar i attytterligare människor friställs.Av de 2 000--3 000 personer i offentliga sektorn iSkaraborg som beräknas avskedas --1994 är del knutna till statlig verksamhet, dvs. Posten,, osv. är en av orterna ilänet som har och kommer att drabbas hårt om alla planerpå s.k. strukturförändringar genomförs. Postens planer påatt lägga ned en massa mindre postkontor är ett annatexempel som drabbar många orter med arbetslöshet ochförsämrad service som resultat.Att all offentlig verksamhet kontinuerligt ses över ochrationaliseras är både önskvärt och nödvändigt. Situationenpå arbetsmarknaden är emellertid nu så speciell att irådande konjunkturläge annorlunda och mer drastiskaåtgärder måste prövas för att hålla nere arbetslösheten.När vi nästan blir påminda om att tusentalsmedarbetare i statliga företag eller verksamheter friställsbör enligt vår mening övervägas om inte staten i sinverksamhet i största möjliga utsträckning bör undvika attfriställa personal; samma synsätt kan läggas påkommunernas och landstingens verksamhet. Vi behöverkanske stanna upp och tänka efter. Att friställa personal kanskenbart ge resultat i form av en bättre balansräkning, menbetyder i många fall bara att den friställde ersätts från ettannat konto i statens eller kommunernas budgetar, bl.a. a-kassa, socialbidrag etc. Friställningarna skapar enbart enväldig rundgång av pengar, eftersom alternativet för alladessa människor i dagens läge är arbetslöshet.Riskerna med arbetslöshet är väl dokumenterade.Tusentals människor är i uppenbar fara att råka ut förpsykisk och fysisk ohälsa, sämre ekonomi och förloratsjälvförtroende.Dessutom är vi övertygade om att det finns meningsfullaarbetsuppgifter som behöver utföras. Ett rimligt krav är attstatliga arbetsgivare, innan man friställer personal,åtminstone tvingas bevisa att samhället får mindrekostnader, totalt sett. I denna bedömning bör också ingåbl.a. sociala kostnader och miljöaspekter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attförhindra att offentliganställda sägs upp i rådandearbetsmarknadsläge,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabbutredning med syfte attuppsägningar inom den offentliga sektorn bör förhindrasunder nuvarande konjunkturläge.
mot · GG02A277 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetslöshetsersättning vid korttidsvikariat m.m. Att reglerna för A-kasseersättning är ganska snåriga fårvi ständiga rapporter om. Speciellt gäller det för människorsom på något sätt avviker från genomsnittet. I många fallförefaller reglerna hindra människor från att ta jobb vilketinte kan vara avsikten. Den viktigaste uppgiften just nu äratt på alla sätt underlätta för människor att komma i arbeteäven om det är under mycket begränsad tid. Arbete underkort tid är bättre än inget arbete alls både för den enskildeoch för samhällsekonomin.Till exempel kan arbetslösa inte ta korta uppdrag ellerutföra arbete mot arvodesersättning mot att ersättningenfrån A-kassan avräknas i motsvarande mån. Exempelvisvore det angeläget för en arbetslös journalist att kunna tafrilansuppdrag för någon tidning, skriva krönikor ochrecensioner för att på det sättet hålla kontakten medarbetslivet och kanske också bereda vägen för enanställning senare.Ett annat problem är svårigheten att ta korttidsvikariatoch avbryta A-kasseperioden . Enligtvår uppfattning bör det vara möjligt att göra detta även omdet rör sig om mycket korta vikariat. Den möjlighetenuttalades av arbetsmarknadsutskottet när det gällerungdomspraktiken och det bör vara lika möjligt för den somuppbär A-kassa.Vi anser att regeringen skyndsamt bör se över dessaregler för att undanröja de hinder som finns för attmänniskor som har möjlighet att jobba även om det är ibegränsad omfattning även ska kunna göra det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om förändringi regelsystemet för A-kasseersättning i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GG02A278 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgiftatt lämna förslag till utformning och finansiering av enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring (dir 1992:24).Utredaren skall bl a särskilt uppmärksamma enskildaföretagares behov av ett försäkringsskydd som fungerar påett konkurrensneutralt sätt. Utredaren bör enligt direktivenbedriva arbetet skyndsamt och ha avslutat sitt arbete senastden 31 mars 1993.Enligt nu gällande regler missgynnas företagare på flerapunkter. För att omfattas av försäkringen krävs somhuvudregel att företagare varit medlem i arbetslöshetskassai . För arbetstagaren som haft sinhuvudsakliga försörjning genom avlönat arbete för annansräkning räcker det med medlemskap i 12 månader.För att en företagare skall anses som arbetslös i lagensmening fordras att han kan bevisa att hans personligaverksamhet i rörelsen har upphört. I praktiken innebärdetta att rörelsen måste avregistreras, försättas i konkurseller avyttras.När det gäller familjeföretag, dvs när fler än enfamiljemedlem deltar i rörelsens verksamhet, betraktassamtliga familjemedlemmar som deltar i verksamheten somföretagare. Om någon av medlemmarna i familjen intelängre kan sysselsättas i företaget är grunden för attbetraktas som arbetslös densamma som för egna företagare,dvs att rörelsens hela verksamhet har upphört. Som en följdav detta står arbetslösa företagare och deras anhöriga i stortsett utan försäkringsskydd.Ersättning bör utgå till företagare under uppehåll irörelsen om uppehållet inte är av säsongskaraktär eller ärårligen återkommande. Dessa företagare skall inte behövaavyttra hela sin rörelse för att få ersättning. Vidare börnärstående vara berättigad till ersättning då företaget intelängre kan ge dem sysselsättning. För att intekonkurrenssnedvridande effekter skall uppstå, skallmöjligheter till kontroll kunna utföras av oväldige män.Någon opartisk person, vars integritet är allmänt känd, skallkunna intyga att det inte bedrivs verksamhet i företaget.Regeringen har i årets budgetproposition (prop1992/93:100, bilaga 11) aviserat tilläggsdirektiv tillutredningen om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkringrörande finansieringsfrågorna. Vi förutsätter att detta inteförsenar utredningens arbete. Det är av särskild vikt attfrågan om egenföretagarnas försäkringsskydd får en snarlösning. Alltför många företagare och deras anhöriga ståridag utan skydd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att geegenföretagarna och deras närstående ett fullgott skydd vidarbetslöshet.
mot · GG02A279 · 1993-01-26 00:00:00 — Deltidsarbetslösa får ersättning från arbetslöshetskassabara , sedan blir man utförsäkrad. Dennatidsbegränsning, som är kortare än för heltidsarbetslösa,infördes . Syftet med ändringen var attkomma åt visst missbruk av arbetslöshetsersättningen.Detta innebär att i praktiken måste den som har ettdeltidsarbete och stämplar hos A-kassa för resterande tidsäga upp sin anställning . Vederbörande fårdå heltidsersättning från A-kassan.Systemet är orimligt. Det måste naturligtvis vara bättreför den enskilde att kunna behålla sitt deltidsjobb än att bliarbetslös på heltid. Dessutom blir kostnaden förarbetslöshetsförsäkringen onödigt stor.Reglerna bör därför ändras så att deltidsarbetslösa fårsamma tidsregler som heltidsarbetslösa innan utförsäkringsker. Eventuellt missbruk av systemet borde kunna stävjasgenom att vederbörande måste stå till arbetsmarknadensförfogande för heltidsjobb. Om erbjudande omheltidsarbete avvisas kan han eller hon avstängas frånersättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändrade regler för ersättningfrån arbetslöshetskassa enligt vad som anförts i motionen.
mot · GG02A280 · 1993-01-26 00:00:00 — tilldelades folkbildningen vid två tillfällensärskilda bidrag avsedda för kurser riktade till arbetslösa.Folkbildningsrådet har gjort ett gott arbete med att fördelade extra insatserna resulterande i en fördelning till 123folkhögskolor för 290 kurser och 5 400 arbetslösa,motsvarande första halvåret 1993.Enligt uppgift kommer 112 av kurserna att fortsätta efter 1juli. Dessa kurser är långa och har drygt 2 000deltagare motsvarande en volym på cirka 24 000utbildningsveckor.Alla prognoser pekar tyvärr på att den storaarbetslösheten består. Folkhögskolorna säger sig varaberedda att fortsätta insatserna för att hjälpa uppsituationen. Skolorna har ett arbetssätt och en pedagogiksom visat sig fungera bra för denna typ av utbildningar.Vi anser att ska ta tillvara folkhögskolornasmöjligheter till aktiva insatser mot arbetslösheten.Folkhögskolornas arbete skulle avsevärt underlättas omskolorna fick bättre tid på sig att planera dessa kurser.Enligt vår uppfattning bör /94 fattabeslut om att avsätta ett särskilt anslag för kurser förarbetsmarknadsanpassad utbildning vid folkhögskolor, ettanslag som bör fördelas av som i sin turfår i uppgift att redovisa och utvärdera resultaten.Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med ett sådant förslag.Det har också visat sig att många som går påfolkhögskola har svårt att finansiera sina studier, främstgäller det de arbetslösa. Regeringen har genom enförändring av förordningen om arbetslöshetsförsäkring(SFS 1992:1334) skrivit att en person under vissa villkor kanfå studera på deltid med bibehållen A-kasseersättning. Ipraktiken har det visat sig att ett enskilt ämne går bra attläsa på t ex KomVux med bibehållen A-kasseersättning.Den som däremot går en planlagd folkhögskolekurs pådeltid får inte ersättning, trots att en sådan kurs ger en bredkompetens och behörighet i flera ämnen.Vi anser att regeringen bör se över detta förhållande, iall synnerhet med den situation som råder påarbetsmarknaden. Ersättningen bör enligt vår mening ävengälla heltidsstudier. Förutsättningarna ska givetvis vara attden arbetslöse står till arbetsmarknadens förfogande ochhåller kontakt med arbetsförmedlingen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilt anslag för kurser vidfolkhögskola för arbetsmarknadsanpassad utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om A-kasseersättning för studier vidfolkhögskola.
mot · GG02A281 · 1993-01-26 00:00:00 — Gemensam finansiering av kontantstöd och aktiva arbetsmarknadsåtgärder Arbetslöshetsförsäkringen kan inte ses skild frånarbetsmarknadspolitiken i stort. Den bästa försäkringenmot arbetslöshet är arbete och utbildning.När nu arbetslöshetsförsäkringen skall utredas är detviktigt att utformning och finansiering blir sådana attarbetslinjen främjas.Sverige har fört en framgångsrik arbetsmarknadspolitik.Det utmärkande har varit låg arbetslöshet och ett envisthävdande av arbetslinjen. Det har inneburit dels att Sverigehar avsatt en relativt liten del av BNP tillarbetsmarknadspolitiken, dels att de pengar som satsats ihuvudsak gått till aktiva åtgärder som utbildning,beredskapsarbeten m.m. gick endast 10--15procent av utgifterna för arbetsmarknadspolitiken tillkontantstöd. ökade andelen upp till 25--30procent. var ändå unikt. I de flesta länderi satsades 70--av resurserna påkontantstöd.Vad kommer 90-talet att innebära? Början kunde varitbättre. Arbetslösheten ökar snabbt menkontantutbetalningarna ökar dessvärre ännu snabbare. Ibörjan av 70-talet utbetalades mindre än en halv miljard (idagens penningvärde) i kontantstöd. Nästa budgetår räknarregeringen med utbetalningar i storleksordningen 25miljarder kronor.För att hävda arbetslinjen bör det göras en gemensamfinansiering av kontantstöd och aktiva åtgärder. Dettaskulle innebära en bättre samordning av tillgängligaresurser. Diskussionen om utgifter för utbildning och andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder får aldrig rättproportioner så länge man kan välja att bortse frånkostnaderna för kontantstödet. betalas dessa av ensärskild arbetsmarknadsfond som ligger utanförstatsbudgeten.Vissa steg har redan tagits på en samordningsväg inomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. finansieras bådeutbildningsbidrag och utbildningsvikariat genomarbetsmarknadsfonden. Det borde vara dags att nu ta stegetfullt ut och låta alla arbetsmarknadspolitiska åtgärder,passiva och aktiva, finansieras från en källa. Det är ocksånaturligt att se det som en del i ett försäkringssystemeftersom det från den enskildes synpunkt ofta kan vara merfördelaktigt att få utbildning eller beredskapsarbete änkontantstöd. Det är rimligt att finansiera en sådanarbetsmarknadsförsäkring med obligatoriska avgifter.Jag anser att detta förslag bör behandlas närarbetslöshetsförsäkringen skall utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en gemensam finansiering avkontantstöd och aktiva åtgärder.
mot · GG02A282 · 1993-01-26 00:00:00 — Lantbrukarhustruns ställning vid en friställning från ettarbete utanför det egna lantbruket/jordbruket är svår, dåhon inte erhåller någon ersättning från arbetslöshetskassa.Trots tillhörighet till arbetslöshetskassa under många årmed inbetalning av de avgifter som gäller, tillerkänns hon ejersättning vid arbetslöshet på grund av att hon, enligt allagoda råd, är delägare i lantbruksföretaget. Hennes inkomstfrån arbete utanför jordbruket är helt nödvändig för attfamiljen ska kunna driva sitt företag och en inkomstförlustslår därför mycket hårt. Samma förhållanden gälleregenföretagare med samma knytning till företaget ocharbetsmarknaden.De regler som styr detta förfarande har inte tagittillräcklig hänsyn till dessa förhållanden. Vi anser därför attdessa regler bör ses över så att en förändring kommer tillstånd som medger dessa kvinnor ersättning vidarbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lantbrukarhustrurs rätt tillarbetslöshetsersättning.
mot · GG02A283 · 1993-01-26 00:00:00 — De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och anslagendärtill är av extraordinär omfattning. Eftersomsyftet är att hålla arbetslösheten nere är detta givetvis i allhuvudsak positivt.I en del fall kan man emellertid iaktta negativa effekter,vilket inte är förvånande med tanke på den storaregelsamling som i praktiken skall tillämpas.Det gäller exempelvis beredskapsarbeten där nuvaranderegler inte så sällan ger upphov till oönskade effekter.I många fall består projekten av tidigarelagdaunderhållsarbeten. Till dessa projekt anvisas arbetslösa frånarbetsförmedlingen, vilket i och för sig är lovvärt.Problemet är att man i allt för liten utsträckning, ofta intealls, utnyttjar den potential som finns hos befintliga företagi respektive bransch, och där kompetensen finns för eneffektiv planering, ledning och genomförande. Vi harerfarit att det i många fall helt saknas kompetentarbetsledning i dessa projekt.Det handlar med andra ord om många arbeten som heltgår företagen förbi, företag som i många fall kämpar för sinexistens och för att kunna behålla sina anställda. Det finnsalltså en risk för att man i ambitionen att ge mångaarbetslösa arbete skadar eller slår ut den ''friska'' delen isammanhanget, d v s fungerande företag på respektive ort.Det är en effekt som vi utgår från inte är avsedd iregeringens politik.I nuvarande läge bör det finnas ett stort intresse av attföretagen hålls på fötter och kan ge ''riktiga'' jobb i så storutsträckning som möjligt. Lika angeläget är det dock att dendag konjunkturen vänder och efterfrågan på kvalificeratarbete ökar, vi har en stark kader av företag i olikabranscher där såväl kompetens som yrkeserfarenhet finnsbevarad.Ett sätt att komma ifrån den effekt som vi ovan påtalatkan vara en regel som anger att anvisad personal vidberedskapsarbeten ej skall uppgå till . En viss andel,inklusive arbetsledning, bör erbjudas ifrågavarandebransch.Vi anser dock att en mer ingående analys är motiveradbeträffande de regler som gäller för beredskapsarbeten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av översyn av de reglersom gäller för beredskapsarbeten.
mot · GG02A284 · 1993-01-26 00:00:00 — Bidraget till med /timme och sysselsattmedarbetare är i nuvarande ekonomiska kris inteförsvarbart. De av verksamheten som drivs för attsysselsätta s.k. icke prioriterade grupper måste ifrågasättas.En radikal förändring i verksamhet måste skeomedelbart. lånar till en sysselsättning som bedrivsmed förlust. tvingas till rationaliseringar ochnytänkande medan erhåller 4,9 miljarder för attbedriva sin verksamhet.Tidlönekostnaden för arbetshandikappade är 122kr/tim. Jag föreslår att lönerna i för ickeprioriterade grupper anpassas till gällandearbetslöshetsersättning. Den bör avvika frånmarknadslönerna eftersom fakturerad produktion uppgårtill /tim.Bidrag till bör uppgå till 2,8 miljarder /94,vilket motsvarar en besparing på 2,1 miljarder motpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska anslaget till SamhallAB med 2 i förhållande till anslaget iproposition 1992/93:100,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra lönerna i förde icke prioriterade grupperna till en nivå som motsvarargällande arbetslöshetsersättning eller annat bidrag som deär berättigade till,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besparing på 2 100 000 000 krsom måste uppnås genom i mom. 2 angivet sätt eller genominförande av kortare arbetstid för icke prioriterade grupper.
mot · GG02A285 · 1993-01-26 00:00:00 — 1989 räknade man med att cirka 800 000 människor iSverige arbetar vid bildskärmar. är säkert antaletbetydligt större.Även om forskningen på området är bristfällig, vet manatt skadliga effekter av bildskärmsexponering börjar blialltmer uppenbara. Besvären kan bestå av hudbesvär,ögonbesvär, huvudvärk, yrsel, uttorkning av slemhinnor,ledbesvär m m, men i de svårare fallen uppståröverkänslighet mot alla former av elektricitet. Vanligahushållsapparater och ledningar kan ge svåra reaktioner.De som först drabbades satte inte alltid symptomen isamband med bildskärmen och eftersomskadeverkningarna ofta är diffusa sökte man andraförklaringar. Man märkte dock att besvären lindradesmarkant och även försvann vid längre tids vistelse ibildskärmsfria miljöer. Många enskilda människor hardrabbats hårt av dessa besvär och haft mycket svårt för attfå hjälp eftersom samhället kanske inte alltid ställt upp påbegreppet elöverkänslighet/bildskärmssjuka. Många haräven fått utstå andra lidanden förutom de rent fysiska,nämligen sociala, psykiska och ekonomiska.Den tid det tar att utveckla överkänslighet på dettaområde är upp . Vanligt är dock känt varningssignaler men kanske nonchalerat dem.Vad det är som orsakar skadorna är okänt. Känt ärdock att bildskärmar omges av flera olika typer av fält,elektrostatiska, elektriska pulserande och magnetiska fält.Tyvärr vet man mycket lite om vilka biologiska effekterdessa kan ha. Hur människokroppen påverkas finns ingensäker kunskap om.Bildskärmsskador är inte enbart ett svenskt problem.Liknande iakttagelser rapporteras från andra länder. I taktmed ökad bildskärmsanvändning kommer säkert allt störreuppmärksamhet internationellt att ägnas åt frågan under denärmaste åren.Det behövs intensiv forskning på detta område för atthitta behandlingsmetoder för dem som redan är drabbademen även forskning på vad som kan göras,produktutveckling o s v, för att människor inte ska drabbasav dessa besvär. , som ofta varit föregångare inomarbetarskyddet, bör kunna vara ledande i den utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intensiv forskning börpåbörjas inom områdetelöverkänslighet/bildskärmsöverkänslighet.