mot · GG02N209 · 1993-01-26 00:00:00 — Kooperation som förnyelse i den offentliga sektorn Förnyelsen av den offentliga sektorn har pågått i flera år.Förnyelsen har genomgående haft som syfte att pröva nyaformer som ger medborgarna ökat inflytande översamhällsbesluten.Målet har också varit att förbättra servicen så att denstämmer bättre med medborgarnas/brukarnas behov ochönskemål.Ytterligare ett viktigt mål har varit att öka effektiviteteni den offentliga sektorn.På senare år har det blivit allt vanligare att förnyelsenskett genom att verksamheter bedrivs fristående och i andraföretagsformer än de som är vanliga inom offentligverksamhet. Dessa nya former har dock så gott som alltidhelt eller delvis finansierats av det gemensamma och kandärmed ses som en form av uppdragsverksamhet snarare änprivata marknadslösningar.Bland dessa fristående företagsformer har denkooperativa en särart. Skälet är att kooperativa företagkombinerar närhet, inflytande och därmed också högreeffektivitet med långsiktighet och sociala mål. Andraassociationsformer, t.ex. aktiebolaget, har i sinkonstruktion inte denna kombination av ekonomiska ochsociala mål. Aktiebolaget lägger tonvikten på vinstens roll.Det kooperativa företaget lägger tonvikten påmedlemmarnas nytta av företaget.Att låta människor bli delaktiga och att tillvarataengagemang är ett sätt att vårda och fördjupa demokratin isamhället -- ett sätt som också leder till högre effektivitet.Dessa värden förverkligas bättre i den kooperativaföretagsformen än i någon annan företagsform.Inom ramen för offentlig sektor kan man finna fleraformer av kooperativ.BrukarkooperativFör närvarande finns ca 1 000 föräldrakooperativabarnstugor. Detta är exempel på brukarkooperativ därbehovet av barntillsyn och barntillsyn med speciellakvalitéer har varit drivkraften i utvecklingen. Iföräldrakooperativen är det föräldrarnas/brukarnas behovoch uppfattningar om vad som är god barnomsorg som styrverksamheten.På flera ställen i landet finns föräldrakooperativa skolor.Ofta har föräldrarna i dessa kooperativ haft sina barn ikooperativ barnomsorg och vill fortsätta sitt arbete och sittengagemang med sina barns vardag även när dessa uppnårskolåldern.Även på handikappområdet finns exempel påbrukarkooperativ. På 5 orter finns kooperativ bildade avhandikappade som själva anställer sina vårdare. Dethandlar om gravt handikappade personer som genom denkooperativa företagsformen ges möjlighet till ett avgörandeinflytande över sitt eget behov av personlig assistans.Inom verksamhet för utvecklingsstörda och inompsykiatrin finns arbetskooperation som ettled i vård och rehabilitering. Uppskattningsvis finns ett 20-tal sådana kooperativ där medlemmarnas behov avmeningsfullt arbete varit det drivande i arbetet.Jämtland har varit föregångare med brukarkooperativinom äldreomsorgen. Det mest kända är Lövvik. Dettakooperativ innehåller, förutom kooperativt boende, ävenövrig erforderlig äldreomsorgsverksamhet såsom sjuk- ochhälsovård, hemtjänst, hemsjukvård, dagcentral ochfärdtjänst. Kooperativet kommer dessutom att organiserastudieresor, trädgårdsodling, service-, fritids-, kultur- ochinköpsverksamhet vari medlemmarna deltar somkonsumenter och/eller producenter.Det senaste tillskottet är arbetskooperativ inommissbrukarvården med syfte att ge missbrukare arbete ochrehabilitering.PersonalkooperativEtt annat exempel på kooperation inom ramen föroffentlig verksamhet är personalkooperativ. finnspersonalkooperativ inom barnomsorg, skola, hemtjänst,hälso- och sjukvård samt inom teknisk förvaltning(vaktmästeri och städning). I kommun finnsdessutom ett personalkooperativ för kommunens kulturellaverksamhet. På flera platser är kooperativa bibliotek underbildande.BlandkooperativDet är troligt att vi får se kooperativablandformer, dvs. med både brukare och personal sommedlemmar. Embryon till sådana finns inomhandikappområdet och inom äldreomsorgen.Den form av blandkooperativ som är bäst utvecklad ärsamhällskooperativen varav det mest omtalade är Huså iJämtland. Dessa kooperativ är ett sätt för människor iglesbygd att bo kvar och skaffa arbetstillfällen och servicetill bygden.Utveckling i framtidenDen utveckling av kooperativa lösningar inom offentligsektor som här översiktligt beskrivits är mycket intressant.Vi är övertygade om att kooperativ kommer att spela en alltviktigare roll i förnyelsen av den offentliga sektorn. Därförär det viktigt att erfarenheterna nu tas tillvara ochförmedlas vidare.Grundläggande är att de kooperativa företagsformernages samma möjligheter och rättigheter att utvecklas somandra alternativ till offentlig verksamhet. Det är såledesstötande när ett departement ger bidrag till utbildning somenbart tar upp aktiebolagsformen och handelsbolag.Det är vår mening att brukarnas engagemang ochmedverkan i kooperativen är en särskilt kvalitetshöjandefaktor som ger kooperativen en särställning i jämförelsemed andra nya former för offentlig verksamhet.I brukarkooperativen är medverkan självklar ochinbyggd i verksamhetsformen. I alla andra alternativ måstebrukarnas möjligheter att påverka tillgodoses på annat sätt.Detta är inte alltid så lätt att lösa.Problemet är inte heller i första hand att det finnsformella hinder. De huvudsakliga hindren handlar i ställetom dåliga kunskaper om och ibland en fördomsfullinställning till den kooperativa företagsformen blandansvariga i myndigheter, kommuner och landsting.Det finns en lång tradition av att driva verksamheter istatlig, landstings- och regi. Att bryta upp ochskapa nya strukturer fordrar nya kunskaper. Det måste sessom utomordentligt viktigt att de nya strukturerna som nuväxer fram ges de bästa förutsättningar, så att de blir stabilaför såväl brukare och personal som för skattebetalarna.Områden som barnomsorg, skola, hälso- och sjukvård,äldreomsorg och handikappomsorg kan inte tillåtas bliexperimentområden. Det mänskliga kapitalet, sjuka, barn,äldre och handikappade tillåter helt enkelt inte detta.Den kunskap och kompetens som under de senaste årenvuxit fram bl.a. inom lokala kooperativa utvecklingscentra(LKU) är ett viktigt inslag för att tillgodose information ochrådgivning till blivande kooperatörer.Även juridisk, ekonomisk och arbetsrättslig kompetensär viktiga inslag då nya kooperativ skall formas.Civildepartementets kooperativa råd bör i samarbete medLKU, KOOPI m.fl. se till att stödet till kooperativutveckling blir så allsidigt som behövs.Vidare bör brukarnas behov av konsumentupplysningom de olika brukarstyrda alternativen beaktas. Resurser fördetta bör finnas inom den kooperativa stödstrukturen somutgår från Kooperativa rådet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att ökakonsumenternas och personalens information ochkunskaper om kooperativa lösningar inom den offentligasektorn.