mot · GG02Ub138 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Hushållens förutsättningar, sammansättning och vanorhar kraftigt förändrats . En ökad kunskapom hushållens villkor, behov och beteenden skulle vara tillnytta för familjehushållen, storhushållen och samhällettotalt.Värdet av produktionen av varor och tjänster i privatahushåll ingår inte i den svenska bruttonationalprodukten(BNP). Däremot har inom nationalekonomisk forskning iDanmark gjorts beräkningar av hur mycket arbete somutförs i hemmen i form av produktion, vård och underhåll.Om värdet av detta arbete inkluderades i BNP-begreppetskulle hushållsarbetet utgöra en tredjedel avbruttonationalprodukten.Svenska förhållanden torde ge liknande resultat. Därtillkommer den privata konsumtionen, som 1991 enligt SCBuppgick till . Därav var värdet förlivsmedels-, textil-, kläd- och bohagsinköp 242 500 miljonerkronor.Omsättningen inom storhushållsbranschen är 20miljarder och 4,8 miljoner måltider serveras per dag.I flera avhandlingar och undersökningar har tagits uppväsentliga delar av arbetet och andra företeelser i privatahushåll och storhushåll. Exempelvis kan nämnas J.E.Hagberg 1986 ''Tekniken i kvinnornas händer'', L.Portifaix1988 ''Manligt, kvinnligt och mänskligt'', M.Ekström 1990''Kost, klass och kön'' och C.Axelsson 1992 ''Hemmafrunsom försvann''.Familjen/hushållets välfärd har varit och förblir detcentrala temat inom hushållsvetenskapen. Utgångspunkteni hushållsvetenskaplig utbildning och forskning är hushålleti vardagssituationen. Området innefattar frågeställningarbeträffande organisation, ekonomi, mat, boende, textilo.s.v. i såväl det privata hushållet som i storhushållet.Detta innebär forskning som tar fram underlag för att gekonkreta förslag på hur man kan hantera mänskliga ochmateriella resurser så att livskvaliteten optimeras. Specielltfrågor om hushållsekonomi har särskild betydelse för deenskilda människorna i tider av ekonomisk kris och storasamhällsförändringar.Det finns dessutom anledning peka på möjligheten tilltvärvetenskapligt samarbete mellan hushållsvetenskapligoch teknisk forskning. Ett samarbete som är viktigt i denmeningen att hushållsvetenskapligt utbildade med såvälgoda kunskaper inom sitt område som forskningserfarenhetskulle kunna bidra i processen att omforma tekniskaforskningsresultat i praktisk tillämpning.Hushållsvetenskapligt utbildade är en stor resurs somfinns i många olika verksamheter. Några områden attnämna är undervisning, rådgivning, forskning,marknadsföring, storhushållsadministration ochopinionsbildning.Hushållsvetenskap är ett internationelltforskningsområde, som går under varierande beteckningarberoende på ursprung och inriktning, t.ex ''homeeconomics'', ''consumer studies'', ''human ecology'',''domestic sciences'' och vars forskningsresultat efterfrågasalltmer i olika sammanhang.Vid tre av våra universitet -- , ochUppsala -- finns hushållsvetenskapliga institutioner. Ingenav dem har fasta forskningsresurser men det pågår ettarbete med att bygga upp en forskningsverksamhet. är ämnet hushållsvetenskapforskarutbildningsämne vid samhällsvetenskapligafakulteten liksom i sedandecember 1992. Till institutionen i finns enadjungerad professor (). Vid institutionen iGöteborg finns vetenskaplig kompetens knuten (20procent, en professor och en docent).Därför bör det hushållsvetenskapliga området haerforderliga resurser för forskarutbildning ochforskningsförberedande grundutbildning så attuppbyggnaden och vidareutvecklingen av denhushållsvetenskapliga forskningen kan äga rum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av hushållsvetenskapligforskning.