ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A201 · 1993-01-26 00:00:00 — I dagens arbetsmarknadsläge är det nödvändigt att seöver alla regler så att de underlättar anställningar och gördet möjligt att behålla så många som möjligt i arbete.Den s k 150-dagarsregeln i arbetslöshetsförsäkringenhindrar deltidsarbetande från att ta tillfälliga arbeten efterdet att de tagit ut från sinarbetslöshetsförsäkring. Reglerna ger den arbetslösemöjligheten att sluta sitt deltidsarbete och markeraarbetslös på heltid eller att fortsätta sitt deltidsarbete utanarbetslöshetsersättning. Regeln har kommit till för attmissbruk av arbetslöshetsersättningen inte skall ske underhögkonjunktur när det finns gott om arbete. I dagenslågkonjunktur är risken för missbruk mycket liten.Däremot hindrar regeln framför allt ungdomar från att fyllaupp sin deltid till heltid med korta vikariat.150-dagarsregeln bör därför kunna upphävas avregeringen av lågkonjunktur. Det är mycketbetydelsefullt att göra allt för att underlätta för arbetslösaatt fylla upp sin arbetstid till heltid. Det ger besparingar iarbetslöshetsförsäkringen. minskar behovet avsocialbidrag för dem som slås ut från arbetslöshetskassan.Riksdagen bör besluta att ge regeringen bemyndigandeatt vid extrem lågkonjunktur, som i dagens läge, tillfälligtupphäva 150-dagarsregeln i arbetslöshetsförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen bemyndigande att underlågkonjunktur upphäva 150-dagarsregeln iarbetslöshetsförsäkringen.
mot · GG02A202 · 1993-01-26 00:00:00 — För att arbetsmarknadsutbildning skall erbjudas gälleratt den skall vara inriktad mot områden påarbetsmarknaden med behov av yrkesutbildad arbetskraft.Arbetsmarknadsutbildning måste anpassas tillbehoven hos grupper eller individer som på grund avarbetsmarknadens utveckling drabbas av särskildasvårigheter.Arbetsmarknadsutbildning skall leda till arbete.Prövning av nödvändig utbildningstid skall därför skeutifrån de sökandes individuella förutsättningar och behov.Utbildningen skall inriktas mot aktuella och förväntadebristområden inom alla delar av arbetsmarknaden.För flertalet utbildningar har det med dennautgångspunkt inte ansetts nödvändigt att generellt begränsautbildningens omfattning eller inriktning.Det är bara för högskoleutbildning som sådanabegränsningar finns. Begränsningarna innebär atthögskoleutbildning får utgöra arbetsmarknadsutbildningendast om den omfattar högst , är inriktadmot näringslivet och inte är en del av en längresammanhållen eftergymnasial utbildning.Vi anser att det i nuvarande arbetsmarknadsläge ärmycket angeläget att vidga möjligheterna att användautbildning på högskolenivå som arbetsmarknadsutbildning.Det måste vara såväl arbetsmarknadens behov avyrkesutbildad arbetskraft som individens behov som skallstyra valet av utbildningsanordnare och utbildningstidenslängd. Bl.a. inom pedagogiskt arbete, vård och omsorgfinns bristområden som i större utsträckning skulle kunnatillföras arbetskraft genom arbetsmarknadsutbildning omreglerna för utbildning på högskolenivå ändras.Pågående omstruktureringar inom offentlig sektorkommer i ökad utsträckning att innebära att tjänstemän ochandra sökande, med utbildningsbehov utöver dem som kantillgodoses inom nuvarande ramar, blir arbetslösa. Utökademöjligheter till arbetsmarknadsutbildning på högskolenivåskulle innebära förbättrade möjligheter att få ett nytt arbeteför sökande som tvingats lämna sina anställningar inomoffentlig sektor.En annan grupp som det finns skäl att lyfta fram i dettasammanhang är invandrare med kvalificeradhögskoleutbildning från sina hemländer. Möjligheterna fördessa sökande att få arbete inom sitt yrkesområde skulleöka betydligt om de kunde beviljas kompletterandeutbildning vid högskola.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) har i flera åraktualiserat detta behov i sin anslagsframställan, senast ianslagsframställan 1992/93. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildningbör ändras så att arbetsmarknadsutbildning påeftergymnasial nivå även skall kunna beviljas förutbildningar som är längre än ,2. att beslutar att arbetsmarknadsutbildning påhögskolenivå skall kunna beviljas även om den är inriktadmot offentlig sektor,3. att beslutar att eftergymnasialarbetsmarknadsutbildning skall kunna vara en del av enlängre sammanhållen eftergymnasial utbildning.
mot · GG02A203 · 1993-01-26 00:00:00 — Samordningsregler änkepension -- utbildningsbidrag Många kvinnor slås ut i konkurrensen påarbetsmarknaden. Flertalet kvinnor, som framför allt hararbetat eller arbetar inom låglöneyrken, saknar dessutomyrkesutbildning eller har kortare eller föråldrad utbildning.De erbjuds inom arbetsmarknadsutbildningens rammöjligheter att öka sin kompetens. Den som börjar enarbetsmarknadsutbildning har rätt till utbildningsbidrag,om inte annat sägs.I förordningen finns inskrivet att samordning skall skemed andra förmåner. Om t.ex. en kvinna uppbär änke- ellerefterlevandepension minskas hennes utbildningsbidrag medmotsvarande summa som utgår i pension. Dennaförordning upplevs som djupt orättvis, då kvinnan inte harmotsvarande avdrag om hon uppbär lön av arbete. Det kanalltså vara ett hinder för möjligheten att nyttjaarbetsmarknadsutbildningen då i vissa fall densammanlagda inkomsten drastiskt minskas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av desamordningsregler som gäller änkepension ochutbildningsbidrag.
mot · GG02A204 · 1993-01-26 00:00:00 — har en arbetslöshet som är högre ännågonsin tidigare. Enligt prognoser kommer den att ökaunder 1993 och 1994.Var femte ung människa är arbetslös, var fjärde somsaknar arbete är långtidsarbetslös och antalet utförsäkradeökar i snabb takt.A-kasseersättningen är en försäkringsform som ska geekonomisk trygghet d.v.s. tills dessman får ett nytt arbete.Nu när många människor är arbetslösa och stämplar hardet visat sig att det finns a-kasseregler som inte fungerartillfredsställande. Regler som i stället hindrar arbetslösafrån att ta t.ex. ett kort vikariat. Principen bör vara attmänniskor ska kunna ta det arbete som erbjuds dem, ävenom det är för en kortare tid.Sedan 1 juli 1987 gäller den bestämmelse som säger atten försäkrad som arbetar deltid, under veckor då denförsäkrade i övrigt är arbetslös, får ersättning i högst 150dagar. När de är slut får den försäkrade taställning till om hon/han ska fortsätta att arbeta deltid. Fören ensamstående är det nästan omöjligt att kunna försörjasig på en deltidslön.Den försäkrade kan också välja att sluta sindeltidsanställning och stämpla i . Omden försäkrade väljer att stämpla på heltid blirkonsekvensen att hon/han måste tacka nej till allt arbetesom erbjuds och som inte är heltid. I annat fall kan hon/hanförlora ersättningen för . Om personen i frågaarbetar t.ex. försvinner möjligheten tillersättning för hela den veckan. Dessa regler stimulerarnaturligtvis inte den som är arbetslös att ta erbjudnatillfälliga arbeten.Med den situation som i dagens läge råder påarbetsmarknaden, och som enligt prognoser kommer attråda under , finns det anledning att överväga ominte reglerna bör ändras. Den arbetslöse måste kunna ta ettarbete, även om det är ett kort vikariat på t.ex. , utanatt därför förlora ersättning närmast följande dagar.Alla chanser till arbete bör uppmuntras. Det bör ocksåövervägas om de deltidsarbetslösas inte bordehöjas . De deltidsarbetslösa bör omfattas avsamma regler som gäller för andra arbetslöshetsförsäkrade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den deltidsarbetslöse skallkunna ta erbjudet arbete även utan att förloraersättning de närmaste följande dagarna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de deltidsarbetslösasfyllnadsstämplingsdagar utökas till 300dagar.
mot · GG02A205 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändring av bidrag till arbetslösa som startar egen rörelse Att starta ett eget företag kan vara stimulerandemen också otryggt. För många arbetslösa ungdomar är detemellertid ett steg ur arbetslöshet. En ungdom som har enbra affärsidé och är beredd att starta en egen verksamhet harmöjlighet att få hjälp under de första sex månaderna.Reglerna har ändrats (1991/92:FiU30 sid 63-64)så att även den som riskerar att bli arbetslös kan få bidrag. Istödområdet utgår även starta-eget-bidrag till dem som hararbete eftersom vakansen kan erbjudas en arbetslös. Omsärskilda skäl föreligger skall dessutom bidragsperiodenkunna förlängas med sex månader.Bidraget som beviljas motsvarar utbildningsbidraget iarbetsmarknadsutbildningen. Från skattesynpunktbetraktas bidraget som ''inkomst av tjänst'' och ärskattepliktigt samt sjukpenning- och ATP-grundande.Innan ett bidrag beviljas har det skett en prövning avaffärsidén med tanke på att den skall ge varaktigsysselsättning och en tillfredsställande lönsamhet.I och då särskilt i inlandskommunerna ärungdomsarbetslösheten särskilt stor. Många yngremänniskor försöker sig här på att starta egna företag.Affärsidéerna är i många fall enkla att bedöma medanlönsamheten i de flesta fall är svår att bedöma. Det är svårtatt få ett nystartat företag att bli så inarbetatatt det ger inkomster som både täcker företagarens lön ochövriga omkostnader i företaget. har ien rapport visat att antalet konkurserstigit kraftigt samt att det övervägandeantalet konkurser är att hänföra till enmansföretag ellerföretag med mycket få anställda samt att flertalet av demsom gick i konkurs var nystartade företag.Det vore därför angeläget att de som startade nyaföretag hade stöd så attföretaget hann stabilisera sig något innan det skall ge bådelön och kostnadstäckning i övrigt. Bidrag till nystartadeföretag borde kunna beviljas av generelltoch inte bara om särskilda skäl föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avmöjligheterna att förlänga den tid under vilken ''starta-eget-bidraget'' skall utgå.
mot · GG02A206 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändrade a-kasseregler för småföretag Gällande a-kasseregler för småföretag missgynnarföretagarna som individer men också själva företagandet.Allt småföretagande är viktigt, inte minst i ett skogslänsom . Småföretagandet har här ofta en speciellstruktur. Många småföretagare har t.ex. ett skogsskifte vidsidan om företaget, som dock är den väsentligainkomstkällan. Många driver ett småföretag somsäsongsarbete, t.ex. en liten affär under semestertid eller enskidsportanläggning under vintern.Många kvinnor har en halvtidsanställning -- t.ex. inomvården -- och driver en liten turistbutikeller liknande.Att kombinera olika verksamheter -- antingen i form avflera småföretag eller drift av eget företag vid sidan om enanställning -- är faktiskt en av grundvalarna för att helaSverige ska leva.F.n. drabbas småföretagarna hårt av den ekonomiskasituationen och lågkonjunkturen. De har helt enkelt ingetarbete och borde rätteligen få sitt uppehälle genom a-kassa.Så är emellertid inte fallet, trots att a-kassorna försmåföretagare finansieras av staten som för anställda. Föratt kunna få ersättning från Småföretagarnasarbetslöshetskassa krävs nämligen att företaget avvecklashelt. Småföretagarna vill emellertid tro på ljusare tider ochhoppas komma i gång med sin verksamhet igen. Det bordedärför finnas en möjlighet att ha ett företag vilande -- läggadet i malpåse -- för att kunna starta igen.Delägare i familjeföretag kan drabbas hårt vidarbetslöshet. Ingen delägare kan få någon ersättning vidarbetslöshet i ett sådant fall. Enbart giftorätt i ett företag,som inte har någon arbetstillgång, diskvalificerar förarbetslöshetsersättning.Inte minst kvinnor i glesbygden drabbas av nuvaranderegler. Om de t.ex. har ett deltidsarbete kvar kan ingenersättning utgå för den förlorade inkomsten från företaget.Sägs de upp från sin anställning inom vården kan de inteheller få någon a-kasseersättning från vårdfackets ellerkommunalarbetarnas arbetslöshetskassa, vilket är orimligt.De rådande a-kassebestämmelserna för småföretagarehar varit föremål för många debatter i ocharbetsmarknadsministern har uttalat sig positivt för enändring. En sådan bör ske . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändrade regler förSmåföretagarnas arbetslöshetskassa.
mot · GG02A207 · 1993-01-26 00:00:00 — En person som blir arbetslös kan få ersättning från sinarbetslöshetskassa under längst . För personersom har fyllt är ersättningsperioden . Vad nusagts gäller personer som är helt utan arbete. Om en person''fyllnadsmarkerar'', dvs. har deltidsarbete och fårarbetslöshetsersättning är ersättningstiden begränsad till150 dagar.Denna begränsning av ersättningstiden fördeltidssysselsatta infördes . Åtgärden vidtogsmot bakgrund av att man under de närmast föregående årenfick snabbt ökande kostnader inomarbetslöshetsförsäkringen för de s.k.fyllnadsmarkeringarna. Lika allvarlig som dennakostnadsutveckling bedömdes också den utveckling mantyckte sig se mot att det tillkom allt fler arbeten med kortaarbetstider, som inte överensstämde med de arbetssökandesönskemål.Begränsningen av ersättningstiden leder till att endeltidssysselsatt, som uppburit ersättning ,ställs inför valet att fortsätta sitt deltidsarbete med deninkomstminskning som följer av attarbetslöshetsersättningen inte längre utgår eller -- för attundgå inkomstminskningen -- lämna anställningen och försin försörjning helt lita till ersättningen frånarbetslöshetskassan.Samtidigt med regeländringar gjordes särskildainsatser för att underlätta för deltidsarbetande, som såönskade, att få anställningar med längre arbetstid.Insatserna gynnades av den starka konjunkturuppgång somdå rådde med alltmer ökande efterfrågan på arbetskraftefter nedgången i 1980-talets början.Dessa förutsättningar gäller inte längre. Dagensarbetsmarknad erbjuder ringa valmöjligheter förarbetssökande. Antalet arbetslösa har stigit till rekordhöganivåer. Det arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet ställsinför övermäktiga påfrestningar och har stora svårigheteratt ens hindra utförsäkringar av arbetslösa. I detbekymmersamma läge som råder bör reglerna förersättningarna vid arbetslöshet inte vara så utformade att demedverkar till att deltidssysselsatta av försörjningsskällämnar sina anställningar och blir öppet arbetslösa. Enåtgärd för att komma till rätta härmed är att förlänga tidenför deltidssysselsattas rätt till arbetslöshetsersättning.Riksdagen bör uttala sig för att en sådan åtgärd vidtas avregeringen utan dröjsmål.Den förordade åtgärden kan genomföras utan attriksdagen tillgriper lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängd tid förarbetslöshetsersättningar åt deltidssysselsatta.
mot · GG02A209 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är viktigt för svensk samhällsekonomi att svenskarreser ut i världen för att arbeta. Våra kommersiellaframgångar utomlands har ofta byggts upp av svenskar.Genom bistånds-, hjälp- och missionsorganisationer görshumanitära insatser av stor betydelse.Den som tar ett utlandsbaserat arbete får en mängdpraktiska problem att lösa. Därtill gäller det att få familjenatt acceptera förändringarna vad avser makensförvärvsarbete, minskad social trygghet p g a att det svenskatrygghetssystemet är uppbyggt enkom kring egetförvärvsarbete. I många andra länder tillkommer ett visstsocialt skydd grundat på familjesituationen. Därtill kommerfrågorna med barnens skolgång, bostad utomlands o s v.Svårigheterna är påtagliga när det gäller att få veta vilkaregler som gäller för den svensk som flyttar ut. Problementycks än större för den som flyttar hem.Det är nödvändigt att bevakar sina intressen såatt svenskar vill åta sig det merarbete en utlandsstationeringfaktiskt innebär. Det gäller att öka tryggheten vad avserarbetsmarknad och bostad för den hemvändande svensken.Det gäller att de hemvändande barnen får bevara despråkkunskaper de tillägnat sig utomlands.Enkla saker som att den bil man kör -- den bil mansåledes har rätt att nyttja i som turist -- och som haralla erforderliga försäkringar betalda inte omedelbartbeläggs med körförbud samt placeras i en veckor ellermånader lång kö. Även en hemvändande utlandssvensk behöver sin borde, om bilen är helt funktionsduglig, ha rätt attnyttja sin bil bilen omregistreras till Sverige.Mot bakgrund av ovanstående exempel finns skäl attanalysera vilka problem som uppstår för dem somåtervänder till efter utlandsstationering samtgenomföra de förändringar som är motiverade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter för hemvändandebarn att upprätthålla sina språkkunskaper,1 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att utnyttja sin bil underden tid handläggningen av omregistreringen pågår,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppgift att närmare belysa ochföreslå åtgärder för att bättre trygga de hemvändandessituation på arbets- och bostadsmarknaden.
mot · GG02A210 · 1993-01-26 00:00:00 — Det behövs ett stort inslag av småföretag för att göranäringslivet i sin helhet mer dynamiskt. Egenföretagarnaspelar i detta sammanhang en mycket betydelsefull roll ochär till stor del grunden till nyetableringar av företag.Egenföretagandet förväntas även öka inom den växandetjänstesektorn. Inom t.ex. handeln är egenföretagarna idagen stark utvecklingskraft och bidrar till att skapa värdefullaarbetstillfällen över hela landet.Under 1990-talet kommer den offentliga sektorn attförändras. Delar av den service som utförs i offentligsektor kommer med all sannolikhet att utföras avsmåföretagare. Detta bidrar till förnyelse av den offentligasektorn. Den nya regeringen har också på ett förtjänstfulltsätt verkat för att stödja både nyföretagande och befintligasmåföretag. Detta har bl.a. skett genom en sänkning ellerslopande av hämmande skatter och avgifter liksom enförbättring av riskkapitalförsörjningen.För att stimulera till småföretagande erfordras dockolika åtgärder. En sådan åtgärd är att ge egenföretagarnaett rimligt socialt trygghetssystem. Gällande bestämmelserför ersättning till arbetslösa företagare tar inte hänsyn till despeciella förutsättningar och problem som råder förenskilda företagare.När t.ex. en småföretagare drabbas av arbetsbrist underviss tid får han ingen ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen förrän han avvecklat sitt företag.Om han sedan skulle erhålla arbete ärföretaget avvecklat. Detta måste var helt felaktigt och kaninnebära att företagaren blir långvarigt arbetslös helt ionödan.Vi har en svår arbetsmarknad, där det ofta uppstårarbetsbrist i både små och stora företag. Det är då viktigtatt småföretagens ägare och anhöriga inte diskrimineras vidarbetslöshet. Om dessa skevheter får kvarstå kommermånga att avveckla sina företag och tilltänkta nyföretagarekommer att avskräckas från att starta eget.Även egenföretagare som av olika anledningar tvingatsgöra konkurs lever i stor otrygghet. Detsamma gäller deföretagare, som får arbetaunder knappa ekonomiska förhållanden, vilket radikaltförsämrar den egna familjens sociala situation. Dennasituation gör att många avhåller sig från att etablera egnaföretag.Nuvarande regler när det gäller egenföretagarnas socialatrygghetsgarantier vid arbetslöshet och konkurs o dyl äridag inte acceptabla. För att inte företagaren skall komma ien ohållbar situation bör åtgärder vidtas så att enegenföretagare inte får sämre villkor vid arbetslöshet än enanställd. Regeringen bör utreda på vilket sättegenföretagarnas sociala och ekonomiska situation kanförbättras och återkomma till med förslag pååtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärdersom förbättrar småföretagarnas sociala situation vid bl.a.personlig konkurs och arbetslöshet.
mot · GG02A211 · 1993-01-26 00:00:00 — Arbetslösheten drabbar allt fler människor. Mångayrkeskunniga, engagerade och duktiga medborgare mistersina arbeten. De mister därmed -- utöver möjligheten attförsörja sig på eget arbete -- också möjligheten att göranytta och skapa värde.Detta gäller inte minst dem som förlorar sina arbeteninom den offentliga sektorns vård- och omsorgsområden.Myndigheterna på olika nivåer försöker nu att genom olikaformer av utbildningar, omskolningar ochberedskapsarbeten, mildra den öppna arbetslöshetenselände för de enskilda människorna.Jag anser att borde upprätta någravälfärdsbrigader med arbetslös vård- och omsorgspersonal.Brigaderna skulle efter förberedelse ochintensivutbildning -- förslagsvis i samarbete med komvuxoch/eller folkhögskolor -- kunna tjänstgöra på barnhem,sjukhus och andra sociala inrättningar i ochÖsteuropa.Vår vård- och omsorgspersonal är mycket duktig ochengagerad. Jag anser därför att möjligheter bör öppnas föratt använda sin arbetslöshet till arbete i från Sverigeorganiserade välfärdsbrigader. De arbetslösa bör få behålladen arbetslöshetsersättning de har rätt till.Utrikesdepartementet bör organisera välfärdsbrigadernasresor och i samarbete med AMS ansvara för att projektetutreds och genomförs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslösa och välfärdsbrigader iutlandsverksamhet.
mot · GG02A212 · 1993-01-26 00:00:00 — Inom den svenska utrikesförvaltningen kommer fortsattatt finnas fyra arbetsmarknadsråd stationerade i ,, och Washington.Arbetsmarknadsråden utses av regeringen.Sverige medverkar mycket aktivt i det internationellasamarbete på arbetsmarknadsområdet som bedrivs inomramen för bl.a. och verksamhet. Dettaarbete bedrivs inom ramen förarbetsmarknadsdepartementets sedvanliga arbetsuppgifter.I arbete inom deltar representanter för de mestrepresentativa arbetsmarknadsorganisationerna.Organisationerna på arbetsmarknaden har också självaen omfattande bevakning och uppföljning av utvecklingen iandra länder.I länder där de svenska beskickningarna inte har särskiltutsända arbetsmarknadsråd sköts bevakningen avhithörande frågor av befintlig personal.Med hänsyn till det ekonomiska läget och behovet attnoggrant pröva varje utgift över statskassan finns detanledning att ifrågasätta bibehållandet av fyraarbetsmarknadsråd inom utrikesförvaltningen.Med tanke på förhandlingar om svenskt EG-medlemskap finns anledning att behållaarbetsmarknadsrådet i medanarbetsmarknadsråden i , och kandras in. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsmarknadsråden i ,och dras in.