ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Ub139 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Regeringen har i propositionen angående forskning förkunskap och framsteg angett att utbildningen inomuniversitet och högskolor bör bedrivas av lärare somgenomgått forskarutbildning.Regeringen uttalar också i propositionen att dengrundläggande utbildningens behov av ytterligare läraremed doktorsexamen inom olika områden är en viktigbakgrund till ansträngningarna att förstärkaforskarutbildningen.Sambandet mellan högre utbildning och forskning ärnödvändigt att upprätthålla inom all akademiskverksamhet. För utbildningen krävs närkontakt medforskningens rön för att hålla acceptabel kvalitet ochaktualitet i studieinnehållet. Forskningen behöver närhetentill utbildningen för att fånga studenternas intresse förforskning.Det ligger också i vårt intresse att vid de högskolor därhögre utbildning bedrivs kunna erbjuda de studerandemöjlighet till forskning. Skall den djärva målsättningen attfördubbla antalet doktorsexamina kunnarealiseras måste fasta forskningsresurser även tilldelas deregionala högskolor som av regeringen föreslås få utfärdamagisterexamen.Det är också rimligt mot bakgrund av de nya principerför anslagsfördelning som regeringen föreslår, och sominnebär att en betydande del av anslagen skall baseras pådet antal studenter som lyckats genomföra sina examina, atthögskolorna får möjlighet att kvalitetsmässigt kunnaerbjuda studenterna likvärdiga studiemöjligheter. Annarsföreligger stor risk för att det kommer att bli svårt för demindre regionala högskolorna att kunna fylla sinastudieplatser med begåvade studenter.Studiebegåvade ungdomar kan om tillgång till fastaforskningsresurser enbart föreligger vid våra universitet ochstörre högskolor söka sig dit. Därmed förbättrasproduktionsresultaten och ytterst de statliga anslagen viddessa lärosäten som anslagen vid de mindrehögskolorna krymper.Mitthögskolan, som genom fusionen mellanSundsvall/och , blir en av de störstaregionala högskolorna i , bör anvisas betydligt meraav det stora antalet miljarder för forskning som regeringentotalt ställer till förfogande, än de perår som propositionen anvisar.Det är klart otillfredsställande att en högskola medutbildning för 7 000 helårsstudenter enbart skall kunnapåräkna i basalaforskningsresurser för vart och ett av de tre närmaste åren.Det motsvarar per student.Umeå universitet har för sina 14 000 studenter ett fastforskningsanslag per capita på . Ävenom vissa fakulteter i av naturliga skäl behöverforskningsanslag i en helt annan storleksordning änMitthögskolan, är skillnaden alltför stor.Mitthögskolan bör kunna erbjuda sinaforskningsintresserade elever forskning av en helt annandignitet än den som kan rymmas inom ramen för 1 500kronor per student och år. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inom ramen förföreslagna forskningsanslag tillföra meramedel för forskning än dem som propositionen anvisar.
mot · GG02Ub140 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskningsrön för samhällspolitik i utvecklingRegeringen betonar i forskningspropositionen attkunskapsutbytet mellan universitet, högskolor ochsamhället måste bli bättre. Vi delar den uppfattningen ochanser att detta utbyte även bör ske med ansvariga församhällspolitiken samt med myndigheter ochförvaltningsorgan.Detta är viktigt med tanke på de snabba förändringarsom sker i vår omvärld och det strategiska skiftet frånindustrisamhälle till tjänste- eller kunskapssamhälle sompågår. Forskarna har länge och med stor enighet talat omdenna förändring och att den innebär stora förändringar föralla sektorer i vårt samhälle.Forskare, såsom och andra med honom, harbeskrivit utvecklingen i termer av första vågen(bondesamhället), andra vågen (industrisamhället) ochtredje vågen (kunskapssamhället). Att gå från bonde- tillindustrisamhället var tveklöst en genomgripandestrukturförändring. Jordbruk, handel, produktion, service,sociala mönster, kunskapskrav o.s.v. har förändratsradikalt. växte sig starkt i industrisamhället. Härfanns en god kombination av uppfinnaranda, kapital förindustriell uppbyggnad och starka ägare samt insiktsfullaarbetstagarorganisationer.Nu är läget ett annat. Den omställning som pågår blirminst lika genomgripande. Det är viktigt att vi skapar braförutsättningar för att bli ledande i tjänste- ochkunskapssamhället gentemot våra viktigastekonkurrentländer.Modern samhälls- och organisationsforskning görgällande att dagens politiska och samhällsekonomiskasynsätt och styrsystem är avpassade för de industriellabehoven. De är inte gynnsamma för tillväxt ikunskapssamhället. Hur de systemen skall se ut vet vi ännuinte. Bara att något annat måste till och att det brådskar förden som vill vara med i nästa ''utvecklingsvåg''.Det är här forskning och samhällspolitik bör samverka.Riksdag och regeringen måste stödja forskning förkunskapssamhällets utveckling, ta till sig forskarrön för att itid anpassa förvaltningspolitik och samhällsekonomi till nyabehov. Vi anser att regeringen bör tillsätta en särskildarbetsgrupp som i kontakt med etablerad forskning skallbelysa forskningsrön och konsekvenser isamhällsstrukturerna. Gruppen bör arbeta långsiktigt medåterkommande informationer till riksdagen.Det bör ankomma på regeringen att närmare utformamöjligheterna för en sådan grupp att arbeta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsrön för samhällspolitiki utveckling.
mot · GG02Ub141 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg har fasta forskningsresurser och enteknisk fakultet, men kan ändå i vissa avseenden jämställasmed de små och medelstora högskolorna.För Högskolans civilingenjörsutbildning och annanteknisk utbildning finns en väl fungerandeforskningsöverbyggnad inom den tekniska fakulteten.Vid sidan av den tekniska utbildningen finns utbildningav lärare, ekonom-, systemvetar- ochkyrkomusikerutbildning samt ett humanistiskt ochsamhällsvetenskapligt kursutbud. Av Högskolans drygt 5000 studenter följer ungefär hälften utbildning utanför dettekniska och naturvetenskapliga området. Högskolans icke-tekniska verksamhet är så pass omfattande att enbart dennadel av Högskolan svarar mot någon av de mindre ochmedelstora högskolorna.Dessa utbildningar saknar forskningsöverbyggnad. Idetta viktiga avseende liknar situationen vid iLuleå den som förelåg vid de mindre och medelstorahögskolorna års proposition om forskning dåmedel anslogs för forskningsstödjande åtgärder.Det kan inte anses vara rimligt att Högskolan skallanvända det tekniska fakultetsanslaget förforskningsanknytning av lärare i statskunskap, pedagogik,språk m.m.Det är därför beklagligt att regeringen i sinforskningspolitiska proposition inte anslagit medel förforskningsstödjande åtgärder till finns vid tolv små och medelstorahögskolor, vid fem universitet, vid iStockholm och i . Universiteten harsamhällsvetenskapliga fakulteter som ger goda möjlighetertill forskningsanknytning. i haregna samhällsvetenskapliga fakultetsmedel på ett antalmiljoner. De små och medelstora högskolorna har iställettillgång till anslaget för forskningsstödjande åtgärder. Dessaanslag är visserligen inte enbart avsedda förlärarutbildningarnas del, men på de tolv högskolorna medlärarutbildning utgör denna en mycket stor del avverksamheten.Lärarutbildningarna i har genom regeringensförslag hamnat i en unik situation genom att de varken kanbasera sin forskningsanknytning på ett fakultetsanslag ellerpå ett anslag för forskningsstödjande åtgärder.Lärarutbildningarna, de ekonomiskt-administrativa ochde humanistiska utbildningarna vid harsamma behov av forskningsstödjande åtgärder sommotsvarande utbildningar vid de mindre och medelstorahögskolorna.Högskolan i bör mot denna bakgrund anvisas ettanslag på för forskningsstödjandeåtgärder och för att påbörja uppbyggandet av en bredarefakultetsorganisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anvisa 14miljoner kronor under anslaget E 12.
mot · GG02Ub143 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskning i skogslänenStrategiska och offensiva satsningar på kunskap,utbildning och forskning betyder mycket för att stärka våraskogsläns och regioners, ja, hela landets, vitalitet ochutveckling. Utbildning och forskning är mycket viktigainslag i regionaloch näringspolitiken. Konkreta åtgärderoch insatser inom dessa områden i hela landet måste därförfortsätta.För socialdemokratin har vuxenutbildningen alltid varitviktig, då den ger möjlighet till ett livslångt lärande. Denger de som av någon anledning inte studerat i ungdomsåren,möjlighet att förkovra sig i vuxen ålder. I skogslänen ärdetta särskilt viktigt eftersom utbildningar tidigare inte allsvarit lika tillgängliga som nu.Satsningen på högskolorna i hela landet under densocialdemokratiska regeringsperioden gav många positivaresultat. Erfarenheten från visar att högskolornaär viktiga instrument när staten skall stödja olika regioneroch vitalisera näringsliv och förvaltning. De satsningar somgjordes hade stark regionalpolitisk genomslagskraft.Sprid forskningsresurserna!Fördelningen av forskningsresurserna mellanhögskolorna i skogslänen och framför allt universiteten ilandet är en fråga som oavbrutet diskuteras. Faktum är attmerparten av forskningsresurserna fortfarande slussas tillstorstadsregionerna.Trots detta finns inga ambitioner iforskningspropositionen att motverka dennasnedfördelning av forskningsresurserna. Detta är mycketinkonsekvent då regeringen i sina regeringsförklaringarslagit fast att hela landet ska leva. Vi kan inte dra någonannan slutsats än att den borgerliga regeringens förklaringbara är tomma ord.Det måste vara statsmaktens ansvar att ävenfortsättningsvis fortlöpande följa utvecklingen och medolika åtgärder motverka koncentration av forskningen tillnågra få orter. Statsmakten måste målmedvetet planera fören successiv utbyggnad av fasta forskningsresurser iskogslänen. Det bör redan nu slås fast att fastaforskningsresurser skall tillföras högskolor i skogslänenunder 1990-talet.De små och medelstora högskolorna i skogslänen har nuen begränsad forskning med eget programansvar. Det finnsgoda förutsättningar att öka samarbetet i forskningenmellan en del av högskolorna. Speciella åtgärder bör ocksåvidtas för att öka forskningskompetensen för lärare vid desmå och medelstora högskolorna. Vi anser mot denbakgrunden att forskningsstöd i högre grad än börriktas mot högskolor som verkar inom sysselsättningssvagaregioner.Det senaste forskningspolitiska beslutet, initierat av ensocialdemokratisk regering, var ett steg i rätt riktning närdet gäller den framtida forskningen i vårt land. Det ärsärskilt viktigt att statsmakterna med de åtgärder somfortlöpande vidtas ytterligare ökar forskningen vidskogslänens högskolor.Det är vidare viktigt att inte åtgärder vidtas som skaparytterligare skiktning av högskolorna. Vid utläggning avutbildningsuppdrag och fördelning av forskningsresursermåste detta beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av forskningen vidhögskolorna i skogslänen.
mot · GG02Ub145 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Den samhällsvetenskapliga forskningen i LinköpingI bildas ofManagement and Industrial Economics. Detta som led iuppbyggnaden av företagsekonomi till ett nationellt ochinternationellt konkurrenskraftigt ämne. Utövergrundutbildningen är tanken att organisationen skall samlaforskarkompetenser från ekonomiska och närbesläktadeområden. Det kan t.ex. handla om forskning som ligger påtvären med traditionella kunskapsfält.En nationell och internationell förstärkning avforskarutbildningen och forskningen inom företagsekonomiär synnerligen angeläget. Detta måste avse forskning i vidbemärkelse med inslag av tvärvetenskaplig forskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av utveckling av ämnetföretagsekonomi vid .
mot · GG02Ub146 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskningsmedel till högskolan i Gävle-SandvikenI proposition 1992/93:170 föreslås att mer medel avsättstill forskning vid de mindre och medelstora högskolorna.Enligt vår uppfattning är dessa medel otillräckliga.Högskolan i har varit attraktiv vadgäller rekryteringar för forskarutbildade lärare. För attkunna anställa dessa krävs dock att tillräckliga medel förforskning finns. För att få en god effekt bör denna forskningbedrivas i samverkan med andra forskningsresurser iregionen. Vid högskolan finns fleramöjligheter att utnyttja befintliga nätverk med industrinoch samt medhögskolan i och Skogshögskolan iGarpenberg.Högskolan i har i propositionentilldelats till den ekonomiska basen föruppbyggnaden av en forskningsmiljö, en höjning med . Detta belopp är alltför blygsamt för att geeffekt. Anslaget bör ökas till 6 miljoner kronor.Högskolan tillhör de högskolor förvilka det i proposition 1992/93:169 föreslås enomstrukturering av utbildningen för att kunna spela enviktigare roll för näringslivets utveckling. Dennaomstrukturering måste åtföljas av en motsvarandeförstärkning av har omfattande samarbeteinom s.k. Gävle-Dalafakulteten. Detta slag avnätverksbyggande bör stödjas. Forskningsarbetet skallsjälvklart bedrivas i nära kontakt med universitet ochhögskola med fakultetsorganisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade forsknings- och FoU-resurser till .
mot · GG02Ub147 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Årets forskningspolitiska proposition ger förslag omytterligare möjligheter för att stimulera kvinnor att ägna sigåt forskning. Medelstilldelningen till kvinno- ochjämställdhetsforskning ökar också. Detta är glädjande.Utöver propositionens förslag vill jag göra ett tillägg tillpropositionen.Den forskningspolitiska propositionen riktar in sig påsatsning på teknik, naturvetenskap, grundforskning ochproduktion. Jag anser att forskning kring kvinnors liv ochhälsa är en mycket angelägen uppgift.Det behöver bedrivas epidemiologisk forskning omohälsans förekomst och orsaker bland kvinnor. Vi vet t.ex.att invandrarkvinnor utgör en stor del av deförtidspensionerade men inte orsaken till pensioneringen.Kvinnors hälsoproblem har i mycket mindreutsträckning än männens varit föremål för forskning.Behandlingsmetoder för sjukdomar gemensamma förkvinnor och män har utprövats i större omfattning på män.Behandlingen av högt blodtryck och hjärtinfarkt är exempelpå detta. Mannen har varit för behandlingen, intekvinnan. Det förekommer t.o.m. exempel på att kvinnor fårmedicinering som är föråldrad och att de ej heller fåttadekvat behandling.Bristande psykiskt välbefinnande rapporteras nästandubbelt så ofta av kvinnor som av män. Självmord ärvanligare bland ensamstående mödrar, kvinnliga läkare,tandläkare och sjuksköterskor. Rökningen är påfallandeutbredd bland gravida kvinnor, trots riskerna för detväntande barnet, och bland lågutbildade kvinnor. Dentotala alkoholkonsumtionen bland kvinnor och ocksåmissbruket ökar. Allt detta är frågor som forskningen bör tasig an i syfte att förebygga och avhjälpa problemen.Jag anser således att man bör prioritera även detta område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning kring kvinnors liv ochhälsa.
mot · GG02Ub149 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Det nordiska har varitframgångsrikt. Aktiviteterna har fortskridit medhjälp av de nordiska handikapporganisationerna. Syftetmed reumatikeråret var dels att gemensamt vidta åtgärderför att förstärka reumatikernas möjligheter till ett bättrevardagsliv, dels att utarbeta en plan för förstärkta insatsermot reumatism i Norden.I rekommendation (nr 36/1989) tillNordiska ministerrådet att utarbeta en plan för förstärktainsatser i mot reumatiska sjukdomar beträffandeförebyggande åtgärder nämndes särskilt forskningen.Rådet avsåg med detta att fästa uppmärksamhet också vidbehovet av fortsatt arbete med reumatikervården.WHO räknar med att det finns omkring 200 olikareumatiska sjukdomar. Det är sjukdomar som angriperleder, rygg, senor, bindväv, muskler och skelett. Flertaletdebuterar -- ofta redan i 20--30-årsåldern. Även barn kan få reumatism. Sjukdomarnaorsakar oftast värk, smärta och rörelseinskränkningar.Vanliga reumatiska sjukdomar är ledgångsreumatism(reumatoid artrit), barn- och ungdomsreumatism,Bechterews sjukdom, inflammatoriska bindvävssjukdomar(t.ex. SLE), nötningsreumatism (artros) ochmjukdelsreumatism inklusive fibromyalgi. sker förde flesta reumatiker en gradvis försämring med tilltagandefunktionsbortfall. Minst en miljon svenskar har någonreumatisk sjukdom.Reumatoid artrit t.ex. innebär ett svårt handikapp fördrygt hälften av dem som insjuknar. Efter 10--15 årssjukdom har många av dessa en mycket låg livskvalitet. ser forskarna glädjande nog möjligheten att hittadefinitiv bot för denna vanliga sjukdom. Cirka 90 000 svenskar skulle därmed få chansen till ett bättre liv.Att ''vaccinera'' mot skadliga processer iimmunförsvaret och därmed i grunden bota sjukdomar somreumatoid artrit är en realistisk möjlighet som svenskaforskare arbetar intensivt med.Andra exempel på projekt inom den reumatologiskaforskningen är samlade behandlingsinsatser kring den sjukeoch långtidsstudier av hur starka inflammationshämmandeläkemedel kan påverka livssituationen.De reumatiska sjukdomarna medför stort fysiskt ochpsykiskt lidande för den enskilde och stora kostnader församhället. En tredjedel av förtidspensionerna har direktsamband med sjukdomar i rörelseorganen.Trots att reumatismen tillhör de största folksjukdomarnai vårt land satsas alldeles för litet pengar på denreumatologiska forskningen. En intensifierad forskningskulle gagna inte bara den enskilde utan hela samhället. Detär ett samhällsekonomiskt intresse att satsa nu när man stårinför ett språng framåt. Öronmärkta pengar förforskartjänster och anslag över krävs för attforskarna skall kunna genomföra ovannämnda och andraangelägna projekt snabbare än . Eftersom man därmedberäknar kunna bota reumatiker skulle de storakostnaderna för vård och försäkring i samband med dennafolksjukdom kunna minskas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad satsning på reumatologiskforskning.
mot · GG02Ub151 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Nationella reservexemplaret vid Lunds UBI regeringens proposition Forskning för kunskap ochframsteg 1992/93:170 föreslås att Lundsuniversitetsbibliotek skall bibehålla det s.k. nationellareservexemplaret. För att finansiera bevarandet avpliktexemplaret anslår regeringen 500.000 kronor.När Lunds universitet besvarade remissen angPliktleveransutredningen beräknade man merkostnadenför Lunds UB till 3,5 miljoner kronor.Med hänvisning till argumentationen i motion1992/93:Kr213 i samma ämne, inlämnad under denallmänna motionstiden, måste ytterligare medel till omregeringens utmärkta målsättning ang reservexemplaretskall kunna uppfyllas.Jag är medveten om svårigheterna att finansieramerkostnaden inom ramen såväl för i sinhelhet som Lunds UB.Regeringen bör därför ta initiativ till ytterligareutredning av merkostnaderna för reservexemplaret vidLunds UB. Det är högst rimligt att staten som principtillskjuter extra medel för denna nationella funktion.Mot bakgrund av det anförda bör sålunda enomfördelning för nästa budgetår göras för att finansierareservexemplaret vid Lunds UB.Kungliga i som totalt erhållerdrygt föreslås bidra med 1,5 miljonerkronor. Som jämförelse kan nämnas att Lunds UB erhållerdrygt i årligt bidrag. Resterande 1,5miljoner kronor föreslås finansierade inom Lundsuniversitets ram i väntan på en mer permanent lösning avfinansieringsproblemet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av det nationellareservexemplaret vid Lunds universitetsbibliotek för nästabudgetår,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en permanent lösning avfinansieringen av det nationella reservexemplaret vid LundsUB.
mot · GG02Ub154 · 1993-03-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:158 Skolans internationalisering Det är stort och långsiktigt värde för elever med vistelseoch utbildning i ett annat land. Därför är det en viktig delav internationaliseringsarbetet att på olika sätt öka antaletelever som deltar i sådant utbyte. Detta säger regeringen iproposition 1992/93:158 om skolans internationalisering.Många skolungdomar deltar iutbytesprogram som arrangeras av etableradeorganisationer, vilka bedriver ett fungerandeskolungdomsutbyte med länder i alla världsdelar. Det är avstor vikt att dra nytta av och bygga vidare på dessaorganisationers arbete och erfarenheter.Det krävs en stor ekonomisk satsning av familjen för attsända ett barn utomlands för att gå i skola. Ett sådantutlandsår berikar inte bara den enskilde eleven utan ocksåden svenska skolan och det svenska samhället. Det äremellertid viktigt att eftersträva socioekonomisk spridningvid rekryteringen. Erfarenheter från utbytesorganisationervisar att rekryteringsbasen är alltför snäv.Rekryteringen skulle underlättas och bredare grupperskulle kunna ta vara på möjligheten att tillbringa iannat land om eleverna fick behålla det studiesociala stödetunder det år de är utomlands. förlorar familjen inte barastudiebidraget för det barn som är utomlands utan i mångafall också flerbarnstillägget.Utredningen om målrelaterade statsstipendier som förnärvarande är på remiss kommer att behandlas efterremissomgången av regeringen och i det sammanhangetkunde det vara lämpligt att regeringen överväger möjligalösningar för de familjer som förlorar studiebidraget för detbarn som studerar utomlands. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiebidrag vid studierutomlands.
mot · GG02Ub155 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:194 Särskilt statsbidrag till kommuner för ytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att 402,6 miljoner kronoranvisas för kostnader för 11.000 helårsplatser igymnasieskolan för att kommunerna /94 skallha möjlighet att anordna ett tredje gymnasieår för deungdomar som har gått igenom en tvååriggymnasieutbildning. Vidare begär regeringenbemyndigande av att vid behov ytterligare få ökaantalet platser under /94.Allmänna synpunkterEn minskning av det underArbetsmarknadsdepartementet uppfördareservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder börej få ske, då det arbetsmarknadspolitiska läget försvårasytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder.