mot · GG02N259 · 1993-01-26 00:00:00 — Kooperationen som förnyelsekraft i samhällsekonomin BakgrundProblemen i såväl den svenska som den internationellaekonomin har visat uppenbara svagheter i rådandeekonomiska system och ideologier. Både den avreglerademarknadsekonomin och den reglerade planekonomin har istora stycken misslyckats i tillväxt och fördelning avekonomiska resurser och nyttigheter.Konsumentinflytandet har kraftigt försvagats som en följdav bank-, finans- och fastighetskriser. En skuldtyngdbefolkning måste bära ansvaret för deekonomiska systemens och incitamentens misslyckanden.Samma kritik och fenomen kännetecknar inte dekooperativa företagen. Den koopertiva idén ochföretagsformen synes tidlös som en metod att lösamänniskornas behov. När nu behoven ochförutsättningarna förändras, är det intressant att konstateraatt de kooperativa företagen snabbt rustar sina strategier,verksamheter och ledningar i syfte att varamarknadsledande inom sina respektive delbranscher ochdärmed åstadkomma största konsumentnytta.EG och kooperationenInom EG råder en omfattande medvetenhet om denkooperativa företagsformens betydelse ochframtidsutsikter. Neutraliteten mellan olika företagsformerär en given utgångspunkt i EGs olika regler. Företagsformermåste behandlas lika ur olika synpunkter för att mångfaldoch valfrihet skall kunna råda i marknadsekonomin.EG har emellertid gått ytterligare ett steg längre än attenbart ur formell synpunkt likställa privata företag ochkooperativa företag. I EG talar man om densociala ekonomin som omfattar kooperativa företag, ideellaföretag och stiftelser som bedriver ekonomisk verksamhet,samverkan mellan småföretag samt allmännyttiga ochoffentliga företag. I flera har dessutom denkooperativa företagsformen speciella ekonomiskaförmåner i skattelagstiftningen eller i form av tillträde tillspeciella finansieringsformer.EG har antagit ett flertal arbetsprogram i syfte att stödjaden kooperativa företagsformen och andra aktörer inombegreppet den sociala ekonomin. En särskild kommissionäri bevakar den sociala ekonominsintressen.Diskriminering av kooperationen i SverigeUnder lade den fram ettantal propositioner som alla i strid med EGs regler ochandra diskriminerar den kooperativa företagsformen direkteller indirekt.Några exempel är Småföretagarlån kan endast ges tillaktiebolag. Krediter får endast beviljas genomaktiebolag. Regler om offentlig upphandling går längreän EG-reglerna och riskerar lokala, folkliga lösningar.Härutöver har regeringen i olika utredningar och internapromemorior försvårat för den kooperativa formen. Detgäller förslaget till husläkarsystem samt valfrihetsförslagetinom skolans område som försöker dra undan intresset frånkooperativa alternativ.I de av beslutade ärendena kontrasterarslutsatser och effekter mot såväl EGs regler som tidigareuttalanden i regeringsförklaring, Kooperativa rådet m.fl.Den kooperativa företagsformen kan komma att spelaen betydelsefull roll i förstärkningen avkonsumentinflytande och i framväxten av alternativafinansiella system.Det är därför av utomordentlig vikt, att intebara erkänner den kooperativa företagsformenslikaberättigande, utan också positivt stöder den i olikasammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kooperativaföretagsformen bör behandlas likvärdigt med andraföretagsformer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kooperativaföretagsformens användning bör uppmuntras ochstimuleras,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kooperativaföretagsformen bör beaktas i olika avreglerings- ochupphandlingssituationer.