ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf632 · 1993-01-26 00:00:00 — Med asocialitet menas att man inte försöker försörja sigpå ett ärligt sätt, är farlig för allmän ordning och säkerheteller i övrigt för ett asocialt liv.Den som förde ett asocialt liv kunde med stöd av entidigare lagstiftning om åtgärder vid samhällsfarligasocialitet omhändertas och dömas till arbetsanstalt.Lagstiftningen upphävdes under 1970-talet.I utlänningslagen finns begränsade regler som möjliggöravvisning eller utvisning på grund av asocialitet. Undersenare tid har ett inte ringa antal utländska prostitueradekommit till . De erbjuder sina tjänster , oftast . Därefter lämnar delandet. Verksamheten kan ha anknytning till internationellaprostitutionsligor.Enligt vår mening finns det behov av att återinföra ensärskild asocialitetslagstiftning. Dessutom måste det skapasklara och lättbegripliga regler så att det går att avvisa ellerutvisa en utlänning på grund asocialitet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en särskildasocialitetslagstiftning i huvudsaklig överensstämmelsemed den tidigare gällande lagen om åtgärder vidsamhällsfarlig asocialitet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att det skapas klaraoch lättbegripliga regler för att avvisa en utlänning på grundav asocialitet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att det skapas klaraoch lättbegripliga regler för att utvisa en utlänning på grundav asocialitet.
mot · GG02Sf634 · 1993-01-26 00:00:00 — Tillämpning av i asylärenden ratificerade Sverigebarnkonventionen, utan att reservera sig på någon punkt.Sten skriver i förordet till informerar1990:6: ''Därmed har vi åtagit oss att garantera dessarättigheter för alla barn och ungdomar i vårt egetland. Vi har också åtagit oss att verka för respekt ochfrämjande av rättigheter internationellt. ''kan man konstatera att svenskamyndigheter gjort en allt snävare tolkning avbarnkonventionen med hänvisning till att ''endasthar vissa förpliktelser gentemot barn, som är flyktingar ellerasylsökande''. Man stöder sig på artikel två som säger attkonventionsstaterna ''skall respektera och tillförsäkra varjebarn inom dess jurisdiktion de rättigheter (domsrätt,lagskipning), som anges i denna konvention, utan åtskillnadav något slag''.Olika uppfattningar råder om hur denna artikelskall tolkas. , barnläkare och Räddabarnens representant vid förhandlingarna ombarnkonventionen i , säger att ''det viktiga var attvarje barn, oberoende av var det fanns och vilken status detägde, garanterades sina grundläggande mänskligarättigheter, nämligen de rättigheter som stadfästes ikonventionen''.Att regeringen erkänner attbarnkonventionen är tillämplig även för de asylsökandebarnen.Att flyktingbarn på förläggningarna får adekvathälso- och sjukvård samt rehabilitering (inbegriperlekmöjligheter).Att barns yttranderätt i asylländernagaranteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpningen avbarnkonventionen i samband med asylärenden.
mot · GG02Sf635 · 1993-01-26 00:00:00 — I enlighet med vår lagstiftning är det fortfarande möjligtatt sätta asylsökande barn i förvar. Vi anser att dennamöjlighet bör minska och i princip helt förbjudas.Riksdagen beslöt att ändra reglerna förförvarstagande av flyktingbarn. Vi kunde inte ställa ossbakom det beslutet eftersom vi befarar att det kommer attleda till en ökning av antalet barn i förvar. Det är angelägetatt regeringen noga följer tillämpningen av den förändradelagstiftningen.Barn kan således låsas in endast av det skälet att derasfamiljer söker asyl. Att över huvud taget beröva barnfriheten strider helt emot rättsmedvetandet. I den senasteregeringsförklaringen finns bl.a. förslaget om ett förbud attta barn i förvar med. Strävan måste vara att leva upp tillintentionerna i regeringsförklaringen.Regeringen har tillsatt en utredning med uppgiftatt göra en översyn av invandrarpolitiken samt invandrings-och flyktingpolitiken (dir 1993:1). Vi anser att utredningenockså bör se över reglerna för förvarstagande av barn samtkomma med ett förslag som i princip förbjuder detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen noga följertillämpningen av den paragraf i utlänningslagen som tillåteratt barn tas i förvar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredningen med uppgift att göraen översyn av invandrarpolitiken samt invandrings- ochflyktingpolitiken (dir 1993:1).
mot · GG02Sf636 · 1993-01-26 00:00:00 — Visum för utländska medborgare När träder i kraft kommer svenskamedborgare att få möjlighet att resa fritt mellan de ländersom omfattas av avtalet. Denna frihet gäller enbart depersoner som är medborgare i något av de berördaländerna.Däremot gäller det inte personer som har annatmedborgarskap, men som bor i något EFTA- eller EG-land.För många gäller också att de förutom pass också måste havisum för att komma in i ett land.Detta har blivit allt besvärligare eftersom visumkravenhar ökat i omfattning. En turkisk medborgare som bor ocharbetar i måste t.ex. söka visum för att få resa in iDanmark. Ska han sedan resa till med bil så krävsen rad visa för att han ska kunna resa till hemlandet. Detvållar mycket besvär med visumansökningar till en radländer förutom att det medför kostnader.Det borde vara självklart att de personer som bor ocharbetar i ett EFTA- eller , men som har annatmedborgarskap, inte ska behöva visum för att resa in iländer som omfattas av . bör ta initiativtill att en sådan förändring sker. Om det visar sig svårt attfå igenom inom ramen för bör åtminstone denordiska länderna kunna ha sådana bestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av visumtvång förutländska medborgare.
mot · GG02Sf637 · 1993-01-26 00:00:00 — Den nuvarande invandringspolitiken utgår ifrån attarbetskraftsinvandring från utomnordiska länder ej behövs.Dock accepteras vissa undantag, då tillfälliga arbetstillståndbeviljas för vissa speciella yrkesgrupper. Dessa finnsförtecknade i föreskrifter från Statens invandrarverk.Tillfälliga arbetstillstånd är tidsbegränsade och avserarbete hos namngiven arbetsgivare. Bostadsförhållandenaskall vara ordnade. Arbetstagaren har rätt att ta med sigmake/maka och barn. Arbetstillståndet får inte ges förlängre tid än två år.Under senare delen av 1980-talet har även ''vanliga''yrkesarbetare erhållit tidsbegränsade uppehålls- ocharbetstillstånd. De arbetar sedan inte sällan sida vid sidamed landsmän, som kom till ,när vi fortfarande hade fri arbetskraftsinvandring. Dessafick stanna i landet.Situationen har blivit ohållbar för 80-taletsarbetskraftsinvandrare, när deras uppehålls- ocharbetstillstånd upphör med utvisning från somresultat. Barnen rycks ur skolan och familjer tvingasåtervända mot sin vilja, ibland till hemländer, däromfattande oroligheter hör till vardagen. Vi har plötsligtfått ett gästarbetarsystem.Ännu svårare att förstå blir denna utveckling, när t exidrottsmän kan få sina uppehålls- och arbetstillståndförlängda så länge de har ett arbete eller ett kontrakt.Det är angeläget, att arbetskraftsinvandrare kan fåstanna i om de så önskar. Ett alternativ vore atttidsbegränsade arbetstillstånd skulle kunna ges betydligtlängre tid än . Ett annat att permanentuppehållstillstånd kunde ges . Kanske kanalternativen kombineras. Sociala och humanitära skäl talarför förändringar. Några större problem borde det inte vara,eftersom denna typ av arbetskraftsinvandring har ringaomfattning.Regeringen bör se över reglerna förarbetskraftsinvandringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna förarbetskraftsinvandringen.
mot · GG02Sf638 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi har under fått en snabb förändring i densvenska befolkningens sammansättning. De olikakulturernas påverkan på vårt samhällssystem bör utredas.Svenska medborgare har rätt att klart och tydligt i statistikoch rapporter se hur invandringen påverkar vårt samhälle.Vi har ett krisartat ekonomiskt läge och överförkostnader till kommande generation. Det är vår skyldighetatt då ompröva all verksamhet. Att genom enofinansierad och okontrollerad generös invandrarpolitikstödjer kriminella människosmugglare och ekonomiskainvandrare är oförsvarbart.Våra medborgare vill veta hur kan se ut iframtiden med nuvarande invandring. Man oroas avhändelser som uppstått i andra länder. Risk finns för attspänningar mellan olika religiösa fundamentalister ochetniska problem kan uppstå utanför det traditionellasamhällets normer.De uppväxande invandrarnas framtida försörjningmåste undersökas. Deras nativitet är högre änsvenskarnas som de redovisar låga inkomster ochlåg sysselsättning samt onormalt hög andel av socialabidrag. kan inte tillåta en befolkningsökning som viinte har resurser till eller har möjlighet att klara närvi hyllar en ansvarsfull familjeplanering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda hur invandringenpåverkar ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i statistik och rapporterredovisa invandringens påverkan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undersökafamiljeplaneringen och nativiteten bland invandrarna, medhänsyn till deras egna försörjningsmöjligheter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undersökamänniskosmugglingen och verka för kraftiga sanktionermot de kriminella i den verksamheten.
mot · GG02Sf640 · 1993-01-26 00:00:00 — Straffskärpning m.m. för människosmuggling Den omfattande människosmugglingen från östsidan avÖstersjön till måste hejdas. Snabbt verkandemotåtgärder är nödvändiga.Allt talar för att det är den ökända och hårdföra ryskamaffian i och som arrangerarmänniskosmugglingen via över tillSverige. Maffian tjänar enormt stora summor på varjeöverskeppning till Sverige.Under januari månad rådde vidriga förhållanden förmänniskorna som smugglades över i hårt väder. Också dettabör läggas smugglarna till last vid rättsskipningen i . ''På återseende''!Det rör sig i första hand om brott mot utlänningslagen.Den första uppmärksammade insmugglingen per båt avkurdiska flyktingar () ledde uppenbarligeninte till någon straffrättslig åtgärd från svensk sida.Besättningen på smuggelbåten fick lämna enStockholmshamn med ett svenskt ''lycka till''.Smuggelbåtens skeppare svarade med ett ''på återseende''!Självfallet stimulerar ett så välvilligt svenskt mottagandesmuggeltrafik av alla de slag från rysk och baltisk sida.Människosmugglingen i rysk regi handlar inte ombarmhärtighet med flyktingar. Det är i själva verket encynisk och rå kommersiell verksamhet i strid mot bl.a.Genèvekonventionen och utlänningslagstiftningen.Bestämda svenska motåtgärder krävsSverige kan inte acceptera att vara mottagarland fördenna ryska maffiaverksamhet. måste reagera medbestämda motåtgärder. De straffsanktioner som förnärvarande står till buds mot de människosmugglandebesättningarna är maximalt sex månaders fängelse.I ett enstaka fall har ett längre fängelsestraff utdömts.Men det krävde bevisning i vinningssyfte vilket anses svårtnär Östersjösmugglarna skyller på att ''maffian kapatsmuggelbåten''.Ett sådant straff (med rabatt ! )avskräcker ingen människosmugglare. Särskilt inte somersättningen för smugglingen kan uppgå till enormasummor.Flera hundra tusen kan komma!Sveriges regering och riksdag får naturligtvis inte visafortsatt uppgivenhet och anpassa sig till den ryska maffiansverksamhet. I sammanhanget bör vi alla beakta devarningar som bland andra Östeuropakännaren KristianGerner uttalar. Risken är stor, hävdar han, att flera hundratusen ryssar och andra kommer att ta sig till ochsöka asyl.Det står alldeles klart att måste ageragentemot och de baltiska ländernas regeringar.Dessa länder måste förmås att skriva underGenèvekonventionen så att länderna själva tvingas ta itumed flyktingar och människosmugglare.Hårdare straff -- !Enligt tidningsuppgifter diskuteras ijustitiedepartementet straffskärpningar förflyktingsmuggling. Vidare diskuteras åtgärder för att kunnabeslagta de fartyg som smugglar flyktingar.Jag förutsätter att regeringen bl.a. ändrar paragrafen 2 iutlänningslagens tionde kapitel så att straffet förmänniskosmuggling blir upp till fängelse.Samtidigt är det oerhört viktigt att ändringar i lagen kanbeslutas och träda i kraft senast . En massinvasion som vårt land inte kanbemästra utgör ett reellt hot. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av snabba ochhårda straffskärpningar i syfte att hejdamänniskosmugglingen till .
mot · GG02Sf641 · 1993-01-26 00:00:00 — Mottagandet av nyblivna svenska medborgare har följtmitt förslag och givit uppmaningen att ''gebevisen om svenskt medborgarskap en utformning som merän f.n. markerar dokumentets stora betydelse för denenskilde''.Utskottet delar också min uppfattning att enhögtidlighet bör anordnas för nyblivna svenskamedborgare. Skillnaden mellan mitt förslag och utskottetsmening är dock väsensskild i ett viktigt avseende, nämligenarrangören.Utskottet anser att kommunen bör ordna ceremonien.Jag anser att det är länsstyrelserna som ska arrangera den.Det är nämligen medborgarskap i Sverigedet handlar om. Inte medborgarskap i primärkommun.I tidigare motioner har jag hänvisat till hur man gör inågra andra länder när man upptar nya medborgare inationen. Där är nationerna stolta över det de har atterbjuda nyblivna medborgare.Tills har invandrare som givits svensktmedborgarskap endast fått ett futtigt papper med ett parrader text. har beviset blivit snyggare.Men det fattas en högtidlighet som markerar att den nyamedborgaren blivit upptagen i den svenska nationen. Iexempelvis ordnas högtidliga ceremonier för de nyamedborgarna. Varför skall inte detta kunna genomföras iSverige? Är våra nya medborgare mindre värda än de iUSA? Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en välkomstceremoni för nyamedborgare, förslagsvis på .
mot · GG02Sf642 · 1993-01-26 00:00:00 — Krav på kunskaper i svenska för dem som söker svenskt medborgarskap som går blir det allt fler vuxna svenskamedborgare som inte ens hjälpligt talar svenska språket.Det är invandrare som får svenskt medborgarskap utankunskaper i svenska. Det ställs nämligen inget sådant kravi . Det är nära nog unikt i världen.För att bli medborgare i länder som , Canadaoch krävs emellertid kunskaper i respektive landsspråk. I och var språkkraven tidigare en''het fråga''. accepteras emellertid regeringskrav på att ryssar och andra som vill bli estniska medborgareska kunna minst 2 000 estniska ord.Ställ kravJag föreslår att krav på vissa kunskaper i svenska börställas på dem som söker svenskt medborgarskap.Vederbörande ska åtminstone hjälpligt kunna förstå ochgöra sig förstådd på svenska.Förslagsvis bör vi i ställa samma språkkrav somi , dvs. 2 000 svenska ord.Undantag från detta krav ska dock kunna medges omsärskilda skäl föreligger, t.ex. när det gäller äldreinvandrare som tagits till av sina barn ellerbarnbarn.Sämre chans till arbeteKunskaper i svenska språket har många gångeravgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor iSverige. Bristande kunskaper i det nya hemlandets språkpåverkar bl.a. invandrarnas förhållanden påarbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning.Invandrare erbjuds därför en omfattande hjälp för att deska inhämta nödvändiga kunskaper i svenska. Men mångainvandrare struntar i svenskundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på vissa kunskaper i svenskaspråket för att invandrare skall kunna erhålla svensktmedborgarskap.
mot · GG02Sf643 · 1993-01-26 00:00:00 — Säsongsarbetstillstånd för utländsk arbetskraft Enligt utlänningsförordningen SFS 1991:29 4 kap. 5§ söks tillstånd för säsongsarbete för utländsk arbetskraftav arbetsgivaren. Den arbetsgivare som söker och beviljasrätten att anställa utländsk arbetskraft får då garantera attden anställde skall vara tillförsäkrad en minsta lönom i månaden.Den utländske medborgare som beviljats arbetstillståndför exempelvis jordgubbsplockning kan också söka annatarbete inom den ''gröna sektorn'' då tillståndet automatisktutfärdas för fyra avtalsområden generellt, nämligenjordbruk, trädgård, skogsbruk och torvbrytning. Detinnebär att om en person inbjudits av en viss arbetsgivarekan personen fortsätta till en helt annan arbetsplats efterdet att det tillståndsgivande arbetet upphört eller tidigareom han eller hon vill.När det gäller löneförhållandet är det svårkontrolleratdå säsongsarbetare oftast har ackord och dessutomoreglerad arbetstid. Arbetsgivaren kan med lätthet hävdaatt möjligheten att tjäna finns om den enskilde arbetstagarenuppfyller dagarbetsmåttet () eller gör en fullgodarbetsinsats.Nuvarande system innebär att utländsk arbetskraft kanutnyttjas på sätt som strider mot det som normalt gäller påsvensk arbetsmarknad.Det är också viktigt att betona att när ansökningarnaskall behandlas måste det aktuella arbetsmarknadslägetvägas in.För att komma tillrätta med dessa problem måste det skeen skärpning av reglerna i SFS 1991:29 enligt följande:Säsongsarbetstillstånd utfärdas endast i undantagsfallunder --15 oktober.Om tillstånd skall medges skall dessa vara specifika förviss arbetsgivare, ej generella, samt vara tidsbegränsade förden typ av arbete tillståndet gäller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i SFS 1991:29 omsäsongsarbetstillstånd.
mot · GG02Sk301 · 1993-01-26 00:00:00 — Skatteregler vid omarronderingar i Som bekant råder en extrem ägosplittring av skogs- ochåkermarken i . För att rationalisera strukturenpågår genom försorg ett arbete med så kalladomarrondering, dvs. sammanläggning av ett mycket stortantal små ägolotter till ägolotter av rimlig storlek. Arbetetbedrivs i de områden där markägarna har ställt sig positivaoch där behovet är som störst.Många enskilda markägare kommer efter regleringen attäga mer mark än summan av de tidigare små ägorna och fårdå, förutom förrättningskostnaden, även betala enmellanskillnad. Om ägaren avverkar skog för att finansierabetalningen kan enligt gällande skatteregler s.k.skogsavdrag beräknas till högst av skogsinkomsten.Detta försvårar i praktiken genomförandet av de angelägnaomarronderingarna i Dalarna.Det vore berättigat att införa särskilda undantagsreglerför beskattningen av skogsinkomst så att ett högreskogsavdrag än beviljas i samband medomarrondering. Även andra undantag i skattereglerna kanövervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i skattelagstiftningen att omarronderingar iDalarna underlättas.
mot · GG02Sk302 · 1993-01-26 00:00:00 — Rättvis fördelning av krisens bördor En kombination av internationell lågkonjunktur ochborgerlig misskötsel av ekonomi och näringsliv har lettlandet till randen av depression. Genom att tvärstoppabyggbranschen har man minskat den ekonomiskaaktiviteten, skapat en tidigare okänd arbetslöshet ibyggbranschen och slagit ut stora delar avbyggmaterialindustrin och därigenom ytterligare ökatarbetslösheten. En närmast barnslig övertro påmarknadskrafterna har också lett fram till en helt och hålletpassiv näringspolitik.Regeringens sätt att möta krisen innebär storaumbäranden för de grupper i samhället som redan tidigarehar levt under knapphetens bleka stjärna. Det är en orimliglinje som måste överges. Det är inte lågavlönade,pensionärer eller folk i vanliga arbetaryrken som levt överlandets tillgångar, det är banksystemet, spekulanterna ochvi politiker som står för den bravaden.Det är orimligt att tänka sig att bringa ordning i statensfinanser genom besparingar. Det är nödvändigt att statenökar sina inkomster. Detta måste ske på ett sådant sätt attde som har goda inkomster betalar en värnskatt. Med denmetoden är det ingen som far illa av ansträngningarna atträtta till den svenska ekonomin.Det är en självklarhet att i sammanhanget börbeskattningen av kapitalinkomster, förmögenhetsskatt ochföretagsbeskattning skärpas på ett påtagligt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebördans fördelning, t.ex.genom att införa en värnskatt på högre inkomster.
mot · GG02Sk304 · 1993-01-26 00:00:00 — Kapital till nyinvesteringar inom skogsindustrin Skogen i växer till betydligt mer än vad som tasut. beräknas tillväxten i de svenskaskogarna till runt 100 miljoner m3sk medan uttagenstannar vid drygt 60 miljoner m3sk.Det här är en oerhört värdefull resurs som skulle kunnatas till vara bättre. Det är en utmaning till skogsindustrin iSverige att satsa på forskning i nya produkter, nyamarknader, att arbeta för att få behålla marknader och föratt inte andra material slår ut trä. Det är också en utmaningtill skogsindustrin att intensifiera kampen om ökademarknadsandelar och behovet av ökad industrikapacitet.För närvarande investerar inte industrin i utökad kapacitet.Skogens inverkan på handels- och bytesbalansär oerhört viktig, och därför är det nödvändigt att satsningarpå ny industri möjliggörs. Vägar måste finnas tillnyinvesteringar i för ökad industrikapacitet inomskogssektorn. Ett sätt är att skogsägare som under 80-taletplacerat relativt stora belopp på skogskonton får ta ut dessamedel och satsa dem på nyinvesteringar inomskogsindustrin och att beslutar att skjuta uppbeskattning till dess en eventuell försäljning av aktier ellerandelar sker. Särskilt den massafabrik som planeras avSödra Skogsägarna skulle ges möjlighet att bli verklighet pådetta sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande ianspråktagande avmedel som fonderats på skogskonton för investeringar i nyskogsindustri,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande uppskjuten beskattningav medel som från skogskonton ianspråktagits förinvesteringar i ny skogsindustri.