mot · GG02Kr220 · 1993-01-26 00:00:00 — utför genom sin verksamhet,vitt förgrenad, en mycket viktig kulturinsats. har ettstort omland inom bekvämt pendelavstånd. Därför utgörMalmö och dess symfoniorkester en naturlig musikaliskhjärtpunkt för ett långt större antal människor än vadantalet invånare i själva staden anger, bosatta inom envidsträckt region. Det är Malmösymfonikernas betydelseför denna omfattande och tätbefolkade omnejd man måstehålla i minnet när man söker ett mått för kraftfältets styrkaoch utbredning, innefattande städer som i söder,, och i norr och öster.Det är uppenbart att de statliga anslagsbeviljandeinstanserna inte gjort helt klart för sig omfattningen av detområde som betjänas av konsertlivet i . FrånMalmös horisont har detta emellertid varit ett påtagligtfaktum, förutsatt och underförstått bakom allaframställningar om behovet av ett ökat antalgrundbelopp. Trots att symfoniorkestersverksamhet vuxit tillsammans med dess anseende, vilket isin tur ökat efterfrågan och därmed behovet av änambitiösare insatser, kvalitativt och kvantitativt -- allt ienlighet med den goda cirkelns naturliga lag -- har antaletgrundbelopp varit oförändrat sedan de infördes /75.Genom tillkomsten av det nya , som trotssin anspråkslöshet likväl skänkte Malmösymfonikerna etthem, en profil och bidrar till prägeln av ljus och festi en del av staden som därmed väckts till nytt liv, utökadesantalet stråkar i orkestern, utan att motsvarande antalgrundbelopp beviljades.Jämför man anslagen till de större symfoniorkestrarna ivårt land framstår fördelningen i en minst sagt gåtfull dager,särskilt om jämförelse görs mellan tilldelningen till de trestorstäderna, varvid och utskiljer sigsom en särskilt gynnad klass, medan av obegripligaskäl placerats i strykklass.Sålunda har antalet grundbelopp för Malmös del från1974/75 varit oförändrat fram till medan Göteborgbeskriver en stigande båge. Om man gör en jämförelse medökningen av anslagen /90 till 1992/93framstår diskrepansen så anmärkningsvärd att det kräver enförklaring. anslagsökning utgör , Malmösnoll.Också om man jämför relationen mellan antalet musikeri symfoniorkestern med antalet grundbelopp intar Malmöen oförtjänt jumboplats (83/85), medan de andra tvåstorstäderna uppvisar betydande relationskvoter(100/170, 100/135). Att Stockholmdessutom fått Berwaldhallen med dess rika utbud som enskänk från ovan, d.v.s. från , gör intesnedfördelningen mindre.Det är att Malmösymfonikerna tillmäts deterkännande, uttryckt också i ekonomiska termer i ett ökatantal grundbelopp, som MSO uppnått uttryckt ikonstnärliga. måste den anslagsbeviljande myndighetenupphöra med att i dubbel mening slå dövörat till. Ensymfoniorkester kan leva för fina recensioner, men inte levaav dem.MSO behövs i med omnejd också i framtiden.Det är som är porten till , en roll somkommer att bli än mer accentuerad . Dåmåste staden äga ett musikliv som svarar upp till denna roll.Skåne öppnar sig dessutom med sina tre kuster mot nyaväderstreck, resmål, orter som öppnats genomnutidshistoriens skickelser med förnyade kontaktytor. Föratt dessa nya förbindelser med det nya , främst runtsödra , ska kunna bli ömsesidigt, impulsgivandeoch befruktande krävs att vi har något att ge. Åter framstårMalmö, metropolen i , som den självklarautgångspunkten. MSO måste alltså få ekonomiskamöjligheter att motta och erbjuda gästspelsevenemang,inspirerande för musikerna i en orkester, befrämjande försvensk kultur och god grannsämja, förmedlad på det endaegentliga internationella språk som finns, musikens.För stads interna kulturstrategi spelar det nyakonserthusets placering en viktig roll. Placeringen, somtidigare nämnts, innebär att ett avgörande steg mot öster,mot stadens underförsörjda delar, tagits. Såväl stadsteatersom stadsbibliotek ligger åt väster.Konserthusets läge i korsningen av stora gatustråk gördet lätt att nå också från förorterna. Till det kommer attMalmö är en stor stad med korta avstånd. Det gör attkonserthuset är långt mer lättillgängligt för fler än vad falletär med motsvarande hus i och Göteborg.Dessa omständigheter är kanske förklaringen till att denbarn- och ungdomsverksamhet som bedrivs rönt storuppskattning och att det trycket på fortsattmusikverksamhet för barn och ungdom är oerhört stort.MSO kommer också att i allt större utsträckning satsa pådenna verksamhet. Det går nog inte att finnaåskådningsexempel på ett mer direkt samband mellaninsatsen av kulturkronor och avsättningen i god påverkanoch prägling i unga mottagliga sinnen. Här gäller lagen omsådd och skörd. Jungfrulig mark får inte tillåtas ligga förfäfot. MSO:s entusiastiska och pedagogiskt förnämastudiebesök under flera av veckans dagar för förskolan,gruppbesök helt gratis, barnserier med barnabonnemang,skolkonserter för samtliga stadier, familjekonserter underlördagarna för att bara nämna några av de många och rikanya möjligheterna i en stad där stora grupper inte kunnatnås utan fått leva på musikaliskt ensidig kost för att inte sägasvältkost.Den entusiasm som kännetecknar MSO:s verksamhet,både när det gäller strävan att söka uppnå högstaprofessionella nivå vid de offentliga konserterna och iambitionen att nå ut till nya grupper, präglas avmedvetandet om att man är ute i angeläget ärende. Musikenrepresenterar ett värde som ett samhälle inte borde ha rådatt undvara. Vägen för den enskilda människan tillupptäckten av musiken som livskvalitet går via kontakten,helst , med ett levande musikliv. Därför är detviktigt att MSO får ökade möjligheter att också ifortsättningen vara förmedlare och vägledare. I sambandmed att verksamheten utökas stiger behovet av ökaderesurser för att täcka produktionskostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .