mot · GG02Ub613 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning och forskning till stöd för näringslivets utveckling Svenskt näringsliv genomgår just nu en mycket svår kris.Ordet kris kommer ur grekiskan och kan översättas medförändringar. Förändringar upplevs oftast mycket negativtmen innebär även nya möjligheter till en positiv framtid.I den kris vi upplever nu är förutsättningarna inte allsdesammma som under någon tidigare kris. Vi har intelängre ett utpräglat industrisamhälle utan ett kunskaps- ochinformationssamhälle. Teknisk utrustning som t ex fax tillavlägsna områden på andra sidan av jordklotet gör attnyheter om valutaförändringar, offerter, kontrakt etc.förflyttar sig blixtsnabbt mellan olika delar av världen. Detär i det klimatet vi tvingas leva. Förändringarna gör att degamla spelreglerna upphört att gälla. En nyhet kan på baranågon minut spridas över hela världen. Varje litenindikation får genomslag i förändringar avvalutakurser, räntor och börskurser. De nya förutsättningarvi tvingas leva med kräver nya kunskaper för att klarasysselsättning och välfärd.Det allvarliga är att nya idéföretag inte fick någon chansunder 80-talet. I stället blev det konsulterna, fastighetsochfinansföretagen och den offentliga sektorns årtionde. Det här är så mycket merbeklagligt med tanke på den oerhört långa inkubationstidenfrån nyföretagande till betydelsefull produktion och mångasysselsatta. Det är oerhört viktigt att vi tar igen våraförsummelser på detta område.Infrastruktur är inte bara järnvägar, vägar, telefon etc.Den allra viktigaste infrastruktursatsningen sker genomsatsningar på människor. Det gäller utbildning ocherfarenhet t ex genom praktik i företag i ellerutanför landet. Att näringslivet under vissa tider fungerarpå lägre nivå är ingen katastrof. Det viktiga är hur delugnare tiderna tas tillvara. Det är då man rustar sig för attmöta en ny högkonjunktur, bättre . Allaarbetslösa borde ges möjlighet att delta i någon form avutbildning t ex språkutbildning. I det nya gränslösa Europabehövs goda språkkunskaper. Alla behöver kunnaengelska, tyska och även EGs vardagsspråk franska.Sverige skulle ha stor nytta av att många från kunderyska, japanska, kinesiska etc.Utbildningens och forskningens inriktningUtbyggnaden av utbildningen och forskningen börföregås av en utredning om vilken inriktning som böreftersträvas. För att satsningarna skall vara riktiga krävs attde bygger på en väl underbyggd analys om vilka sektoreroch branscher som kommer att vara intressanta i framtiden.Den utbildning som planeras ske i , högskolor,universitet, AMU, vuxenskolan, folkhögskolor etc. måstevara grundad på att kunskaperna efterfrågas påarbetsmarknaden och kommer att ge arbete i framtiden.Japans framtidsforskning kan vara en användbar modell förhur framtidsforskningen kan läggas upp. Där görskontinuerligt mycket noggranna analyser över vilkaprodukter och vilken kunskap som kommer att bli viktiga iframtiden.Målet med arbetet för utbildning och ökad sysselsättningfår inte i första hand vara att få människorna sysselsatta.Huvudmålet måste i stället vara att ta vara på människornasom de viktiga resurserna. De som blivit utan arbete är enviktig outnyttjad resurs och inte ett problem. Problemet äratt politikerna inte kunnat lägga till rätta samhället så atttillräckligt många inovativa människor med gottekonomiskt tänkande vill vara företagare och delta iskapandet av sysselsättning.Ett stort antal utredningar har slagit fast att Sverigesaknat ett välfungerande riskkapital och teknikstöd tillframförallt småföretagen. Tekniknivån har blivit eftersattpå många håll och med den ökade internationaliseringenblir marknadskontakt och teknikinnehåll allt viktigare.Många länder har insett vikten av attoffensivt stödja små och medelstora företag. Speciellt hardetta rört teknikförnyelse och kompetensutveckling. Dejapanska små och medelstora företagen har t ex enomfattande stödverksamhet från lokala kommuner ochcentrala organ. Franska staten premierar kontakter mellanforskare och småindustrier. har ett omfattandeteknikförmedlingsprojekt, och har ettomfattande konsultationsstöd till småindustrin.Regionala utvecklingscentraFör att stimulera svensk ekonomi och specielltsmåföretagen föreslås att staten och kommunernatillsammans med företagare upprättar regionalautvecklingscentra, där de små och medelstora företagen kandriva avancerade produktutvecklingsprojekt, få gratis ellerstarkt subventionerad rådgivning, marknadshjälp,information om tillgänglig teknik m m -- helt enkelt envidareutveckling av de s k företagsbyarna.Dessa nya utvecklingscentra skall arbeta med olikautvecklingsprojekt tillsammans med företagen. En viktigdel av utvecklingscentrats uppgifter är utbildning ochkompetensutveckling.Dessa utvecklingscentra bör få en fristående roll frånredan etablerade stödorgan, t ex. ,Utvecklingsfonder m fl. De bör också etableras snabbt föratt kunna ge avsedd verkan. Det är dessutom viktigt attdessa utvecklingscentra-resurspooler får en företagsmässigtprofessionell ledning.Tanken är att dessa nya utvecklingscentra för småföretagskall koncentreras till ett litet antal regioner i Sverige.Dessa centra bör ges ett basbidrag för att stimulerasmåföretagen till teknisk nyutveckling, utveckling av nyaproduktionsmetoder och tidigt få en internationellförankring.Man kan exempelvis tänka sig att dessautvecklingscentra-resurspooler lokaliseras i anslutning tillhögskolor, teknikparker, teknikintensiva företag ellerdylikt. Resurser till dessa föreslagna utvecklingscentra skallrekryteras från både industri- och forskarvärld. Den senastetidens stora utslagning av företag innebär att många mycketkvalificerade människor förlorat arbetet. Här finnsmöjlighet att, utan alltför stora kostnader, knyta en del avdessa människor till resurspoolerna.Sedan ett 10-tal år finns ett antal forskningsbyaretablerade. i , m fl är exempel på fungerandeforskningsbyar. De regionala utvecklingscentra somföreslås i denna motion behöver inte ligga i direktanknytning till någon högskola eller universitet utan i ställeti anslutning till framgångsrika företagsorter. Det finnsföretagsrika bygder i , etc somsaknar högskolor och där utbildningsnivån är relativt lågmen där praktiskt kunnande visar på vikten av en brayrkesutbildning. Ökad forskning i anslutning tillföretagsrika bygder, stöttning i fråga om produktutvecklingoch marknadsbearbetning med hjälp av människor somknyts till resurspoolerna kombinerat med det praktiskakunnandet i dessa företagsrika bygder skulle med störstasannolikhet bli en mycket lyckad samhällsinsats.I ett inledningsskede föreslås att 5 regionalautvecklingscentra etableras och att alla orter som vill fårchansen att ansöka om att få delta i projektet. De orter somkan presentera de mest framsynta och utvecklandeprojektidéerna utväljs att delta redan från början.För att möjliggöra nystart av företag och utveckling avnya produkter i redan etablerade företag bör dessautvecklingscentra ha direktkontakt med den stiftelse somförvaltar ''Industri- och Nyföretagarfonden''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av arbetslösa,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den högre utbildningens ochforskningens inriktning för att stödja näringslivetsutveckling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtidsforskning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av lokalautvecklingscentra.2