mot · GG02K215 · 1993-01-26 00:00:00 — informationsslinga meddelar just attriksdagsledamoten lämnat Ny demokrati ochi kommer att erhållapartibeteckningen (-). har tre ledamöter hoppat avsina respektive partier under innevarande mandatperiod.Därmed verkar f.n. i riksdag fyra s.k. ''politiskavildar'', d.v.s. ledamöter som brutit med det politiska parti,på vars valsedlar och program de valts in i ,registrerats av valmyndigheten och som väljarna haftanledning att räkna med att de skulle företräda somriksdagsledamöter.Företeelsen att bryta med det politiska parti för vilketman blivit invald i har tidigare i och för sig intevarit alltför vanlig i vårt parlament. Men det kan undersenare år skönjas en ökande tendens till partiavhopp ochfortsatt agerande i som ''politisk vilde''.Tillvägagångssättet är inte ägnat att stärka förtroendet förpolitiker och det parlamentariska systemet.De grundläggande bestämmelserna om riksdagensbildande och riksdagsledamots ställning finns i 3 och 4 kap.i regeringsformen (RF). Enligt 3 kap. 7§ RF fördelasmandaten i mellan partier. Med parti avses varjesammanslutning eller grupp av väljare som uppträder i valunder särskild beteckning. För varje mandat som ett partihar erhållit utses enligt 3 kap. 9§ RF en riksdagsledamotsamt ersättare för honom eller henne. Förfarandet reglerasnärmare i vallagen (1972:620, omtryck 1991:95). För attkunna lämna uppdraget krävs medgivande enligt4 kap. 7§ RF utom i de fall då ledamoten eller ersättarenantingen förklarats obehörig av valprövningsnämnden ellerskilts från uppdraget av domstol.Vad gäller riksdagsledamöternas utskottsplatser fördelasde genom val av och kan inte fråntas ledamöternaäven om de lämnar sitt parti. De nuvarande ''politiskavildarna'' i har emellertid i samband medavhoppen avsagt sig sina utskottsplatser med hänsyn tillpartiets behov av representation i utskotten.Om en riksdagsledamot väljer att lämna det parti somhan eller hon blivit invald för skall ledamoten enligtnuvarande regler under resten av mandatperioden iriksdagen sakna partibeteckning.Vad gäller partistödet, som har ett samband med dennafråga, så fördelas detta av partibidragsnämnden. Nämndensbeslut kan inte överklagas. Nämnden avslog enansökan från apk om statligt partistöd med motiveringen attbildandet av apk (två ledamöter bröt sig ur vpk-gruppen iriksdagen ) inte inneburit att vpk --som kvarstår som juridisk person -- delats upp i två partieri den mening som enligt förarbetena skulle kunna medförauppdelning av det statliga partistödet.Här föreligger en uppenbar motsägelse ochinkonsekvens i nuvarande regeringsform. Å ena sidanaccepterar regeringsformen att en riksdagsledamot kanhoppa av det parti för vilket man blivit invald i riksdagenmen ändå fortsätta som riksdagsledamot. Å andra sidan ärledamoten ifråga inte berättigad att erhålla det partistödsom tillkommer alla övriga ledamöter. Riksdagsmandatet ärmed andra ord helt knutet till individen, medan partistödbara kan utgå till partier som deltagit i och kvalificerat sigför inval i i ett allmänt val.Bortsett från denna uppenbara inkonsekvens ivalsystemet framstår det som synnerligen stötande att enledamot som invalts för ett visst parti i ett allmänt val, ochunder mandatperioden övergår till annat parti eller föredraratt agera som s.k. ''politisk vilde'', ändå får behålla sittmandat. Detta strider uppenbarligen också mot detutmärkande draget i vårt nuvarande valsystem innebärandeatt väljarna röstar på parti snarare än på person.I konsekvens med denna innebörd av vårt valsystem ochmed tanke på vilka negativa konsekvenser för stabilitet ochkontinuitet i det parlamentariska systemet ett ökatmissbruk av riksdagsmandatet skulle kunna få, förordar vien skyndsam översyn av regeringsformen i här berördaavseenden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avregeringsformens bestämmelser vad avserriksdagsmandatets knytning till individ resp. parti.