ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fö607 · 1993-01-26 00:00:00 — sköter kontrollen av farligt godspå fordon vid färjelägen. Skulle farligt gods förekomma harkustbevakningens personal befogenheter att geföreläggande. sker också, till viss del, kontroll omlasten är säkrad utan att personalen har några befogenheteratt ge lastbilschaufförer föreläggande att säkra lasten. Ärden inte säkrad enligt gällande bestämmelser harkustbevakningen som enda möjlighet att be färjansbefälhavare, som har yttersta ansvaret, att inte lasta detosäkrade fordonet.Då i börjadekontrollera farligt gods vid passagerar- och godsfärjortrodde man sig ha större befogenheter än vad som senareframkommit. Lastbilar och tågvagnar togs ombord medfarligt gods utan märkning och större delen av dekontrollerade fordonen hade inte lasten säkrad.Kustbevakningen lät inte fordonen komma ombord påfärjorna förrän lasten var säkrad.I dag vet chafförer och transportfirmor attkustbevakningen inte har befogenhet att stoppa dem. Detär endast sjöfartsinspektörerna som har denna befogenhet.Sjöfartsinspektörerna är få och har små möjligheter attutföra denna kontroll. Säkerheten vid färjorna har blivitbättre eftersom den självpåtagna befogenheten avkustbevakningen ännu gör sig påmind.Polenfärjan '''' som kantrade i januari i århar enligt fått mottaga mångaanmärkningar angående bristfällig lastsäkring i fordon ochgodsvagnar. Eftersom inte har någrabefogenheter vad gäller kontroll av lastsäkring utan skallvara behjälplig, är kontrollen inte tillräckligteffektiv. Även om kontroll görs och anmärkning lämnas tillbefälhavaren kan det förekomma att fordonen ändåkommer ombord.När fordonet kommer ombord på färjan harbesättningen ingen möjlighet att kontrollera om lasten ärsäkrad då de flesta fordonen är plomberade. Det är endastkustbevakningen tillsammans med tullen som kan görakontroll och åter plombera fordonen.Det är mycket angeläget att kontrollen av lastsäkringförbättras och blir effektivare så att säkerheten på färjornainte äventyras av detta. bör därför fåbefogenheter att lämna föreläggande samt att deras roll ikontrollarbetet av lastsäkring på ett tydligare sätt börfastställas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll ikontrollarbetet av lastsäkringar vid färjeterminaler.
mot · GG02Fö608 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är ett mycket tidskrävande arbete somkustbevakningspersonalen får utföra vid inträffadeförseelser i samband med sjötrafikövervakningen.Förseelserna kan t.ex. vara fortkörning, lanterner saknas,transport av farligt gods eller förseelser itrafiksepareringsleder. Det kan också vara överträdelse motgällande fritidsfiskebestämmelser.I samtliga fall får kustbevakningspersonalen utföra ettmycket tidskrävande administrativt arbete med att hållaförhör, fylla i blanketter, kontakta polis och åklagare.Arbetet kan i de flesta fall inte utföras ute på sjön utan fårske i hamn.Kustbevakningens arbete med överträdelser på havetbör därför ses över och förenklas. I likhet medpolisen borde personal få befogenheteratt vid enklare överträdelser utfärda böter på platsen.En förenkling av arbetet kommer att medföra attpersonal och fartyg kan utnyttjas mer i bevakningsarbetettill sjöss och därmed kommer också bevakningen avsäkerheten att förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av kustbevakningensarbete och befogenheter i samband med överträdelser.
mot · GG02Fö609 · 1993-01-26 00:00:00 — SammanfattningSveriges gränsbevakning har storabrister. För att få kontroll av och kunskap om ankommandetrafik behövs dygnet-runt-övervakning med 15 till 20 milsräckvidd. Detta endast av med hjälp avflygburen radarspaning. Ett mycket billigare och effektivaresätt är förankrad ballongburen radarspaning. Dettaanvänds med stor framgång av USACoastguard mot narkotikatrafik över Mexikanska gulfen.Systemen är operativa; tillverkande företag ärGeneral och /. I finnserfarenhet från ballongburen radarspaning hos NobeltechElectronics AB.I motionen föreslås en studie av förankrad ballongburenÖstersjöövervakning. Motivet för en sådan studie är attsådana system är både kostnadseffektivare ochmiljövänligare än sedvanlig flygburen radarspaning.Placerade på kan ett par system täcka stora delarav . Ballongerna torde också ha en starktpreventiv inverkan eftersom de syns för blotta ögat på fleramils avstånd. Den senaste tidens händelser med enomfattande människosmuggling från det fornaSovjetunionen visar att snabba och effektiva åtgärder ärnödvändiga för att förhindra en massiv trafik avsmuggelbåtar ifrån det forna Sovjetunionen.BakgrundBallongsystemet är miljövänligt, energisnålt, billigt ochmycket uthålligare än exempelvis en helikopter eller ettflygplan. Den förankrade ballongen ser för en oinitieradbetraktare ut som ett luftskepp; en cigarrformad farkostmed stjärtfenor (se figur). Ballongen är fylld med heliumoch saknar motor och förare. Den har tre fenor som är tillför att vrida ballongen så att nosen alltid pekar rakt motvindriktningen och för att se till att ballongen är stabil.Man skulle kunna ha två ballonger placerade på cirka enkilometers höjd över ; en vid sydspetsen och en vidnordspetsen. Med hjälp av radar monterad underballongerna kan hela fiskezonen mellan och detforna inklusive avspanas ochkontrolleras. Radarn kan mäta in en båts position och enoperatör kan via den vanliga VHF-radion begära att båtenskall identifiera sig. Om den inte svarar kan en helikoptereller en båt sändas ut för att kontrollera båten närmare.Fördelen med ballongen är att den kan användas förkontinuerlig spaning dygnet runt. Driftkostnaderna för enVertolhelikopter, som marinen använder, ligger på 15.000till förutom personalkostnader.Driftskostnaden för två ballonger ligger på mellan 200 och400 kronor . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett ballongburetÖstersjöövervakningssystem bör studeras.
mot · GG02Fö610 · 1993-01-26 00:00:00 — Bättre bevakning av våra kuster Sydöstra kuststräcka är ett långt ochsvårbevakat område. finns entradition med yrkesmässig sjöfart och i modernare tid haren omfattande fritidsbåtsverksamhet tillkommit. För attsköta myndighetstillsynen finns från statligt hållkustbevakning och tull. Tyvärr har dessamyndigheters verksamhet kraftigt minskats. Detta händesamtidigt som det tidigare stängda gränseröppnades. Vilket i sin tur inneburit att trafiken från dessaländer dramatiskt ökat. Denna trafik är övervägandepositiv men tyvärr finns det en baksida som består avsmuggling med alkohol, narkotika, anabola steroider,vapen och människor. För att komma till rätta med dettamåste resurserna utökas vad gäller tull ochkustbevakningen, så att de tillsammans med polisen kanutföra en fullgod insats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade resurser till tullen ochkustbevakningen i sydöstra .
mot · GG02Fö611 · 1993-01-26 00:00:00 — Samordning mellan kustbevakning och polis Demokratiseringen och övergången tillmarknadsekonomi i våra östra grannländer kommer iframtiden med all säkerhet att leda till en dramatisk ökningav kontakterna över Östersjön.Båttrafiken, både av stora transportfartyg ochfritidsbåtar, kan förväntas bli mycket intensiv genom vissadelar av våra svenska farvatten.Under senare tid har ett antal både större och mindreolyckor inträffat på . Även en tilltagandesmuggling av både narkotika och av människor har kunnatnoteras.Samtidigt som vi går mot denna utveckling harresurserna till både kustbevakning och tull successivtreducerats till en nivå som gör att man knappast kan ansesklara dagens situation.För att kunna möta de kraftigt ökade krav som kommeratt ställas genom den ökande trafiken kommer det attbehövas både mer resurser och effektivareresursutnyttjande.Det finns i det avseendet betydande besparingar att göragenom att samordna kustbevakning och polis.Inom finns en mycket stor kompetensbåde vad gäller att handha vissa polisiära uppgifter ochframför allt i sådant som har med hav och skärgård att göra,inte minst lokalkännedom.Kustbevakningen förfogar över ett antal för uppgifternaväl anpassade fartyg. Man har dessutom miljöfartyg och s kultralätta flygplan. Men först och främst har man en mycketduktig personal som inte bara kan sina uppgifter utan ocksåhar ett mycket gott anseende bland skärgårdsbefolkningoch båtfolk.Även polisen har speciella resurser för bevakning tillsjöss i form av båtar och välutbildad personal.Skälet till denna ''dubbelbemanning'' är bl a attkustbevakningens polisiära befogenheter är begränsade iförhållande till polisens. Så kan t ex endast polisen ingripamot sådana brott som begås på land. Eftersom detta gälleräven öarna i skärgården måste man ha tillgång till båtar ochviss annan utrustning som även finns hos kustbevakningen.Redan i dag finns ett utvecklat samarbete mellankustbevakningen och polisen som bl a emellanåt tar sig iuttryck i gemensamma insatser med t ex alkoholkontrollerav båtbesättningar.Inför den ökning av uppgifterna för både kustbevakningoch polis som kan förväntas bör dock en merorganiserad samordning av resurserna ske.Detta kan lämpligen göras på så vis att kustbevakningenpå samma sätt som tillhandahåller utrustning och fartygsamt marin- och bevakningsutbildad personal.Till enheter bör knytas vissa fastapolisresurser som ges grundläggande marin utbildning.Därutöver bör vid varje särskilt tillfälle andra enheterinom polisen efter behov kunna utnyttja kustbevakningensresurser.Då det trots uppenbara fördelar inte kommit till ståndnågon fast organiserad samverkan mellan kustbevakningenoch polisen bör uttala sig för detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fast organiserad samverkanmellan kustbevakning och polis.
mot · GG02Fö612 · 1993-01-26 00:00:00 — Avvisning av fartyg som sysslar med illegala transporter av flyktingar Den senaste tidens händelser av illegaltransportverksamhet av flyktingar visar tydligt att Sverigetotalt tappat kontrollen över hur utländska brottssyndikati livlig samverkan med personer bosatta i landet utnyttjarasylrätten i ekonomiskt vinningssyfte. Detta problem ikombination med verkligheten i t ex och Irakkräver att med kraft tar itu med detta problem. Manläser i debatten galenskaper i stil med att vi måste öka vårberedskap så att vi kan ta mot flyktingar i en mängd avhundratusentals. Det vansinniga inses lätt om man beaktardet faktum att det finns sex-sju millionerryssar som vill lämna landet och minst lika många kurderresp. somalier som hyser samma önskan. Oavsett om vi kanhärbärgera dessa människor eller ej , vad görvi om vi blir sittande med ett par millioner människor somvägrar att lämna riket vare sig de får asyl eller inte?Naturligtvis måste den kriminella befraktningen av dessamänniskor stoppas. bör detta ge såstarka signaler, till respektive land de kommer ifrån, att folkinser det lönlösa i försöket och slutar att köpa tjänster frånde brottslingar som säljer flyktingtransporter. Två saker börklargöras i sammanhanget.Sverige har inte råd med att vara världens samvetelängre. Oavsett vad vi tycker om flyktingar och invandringså motiveras nedan föreslagen åtgärd av det faktum att viför närvarande lånar 548 millioner SEK/dag. Inget företag,inget land, ingen privatperson kan klara sin ekonomi omman lånar för att klara de löpande utgifterna. Därför tyckerjag att regeringen i första hand skall ta hänsyn till demänniskor (skattebetalare) som byggt upp detta landistället för att i skydd av luddiga asylregler och andrafloskler medvetet föröda den svenska ekonomin.Dessa människor som köper sin frakt hit av desamvetslösa personer som sysslar med sådant blir ejupplysta om att det handlar om en chanstagning gentemotsvenska myndigheter. Om de ej får asyl står de i de flestafall på bar backe då de vanligen sålt allt de äger i sina fornahemländer.Med omtanke om både den svenska ekonomin och dessamänniskor är det därför bäst att på ett kraftfullt sättmarkerar att vi ej tolererar att bli utnyttjade av kriminellaligor som får sin bärgning genom människosmuggling.Kustbevakning och sjöpolis har ej resurser att klaradetta på ett verkningsfullt sätt och bör därför i detta krislägeförstärkas med enheter ur kustflottan som kan avvisa fartygsom misstänks syssla med människosmuggling redan vidterritorialgränsen.Detta kan tyckas vara en kraftfull åtgärd, men vi får integlömma att detta handlar om grov kriminell verksamhet, ejatt räkna till vanlig civil sjöfart. I förlängningen kan dennahantering utgöra en fara för och svenska intressen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atttill kustflottan bör ges sådana order att den kan användastill att i samverkan med sjöpolisen och kustbevakningenpreja och avvisa sådana fartyg som sysslar med illegalbefraktning av människor.
mot · GG02Fö701 · 1993-01-26 00:00:00 — antog den nya räddningstjänstlagen den 11december 1986, dvs . Därmed kom ett nyttutbildningssystem att drabba merparten av Sverigeskommuner, nämligen de som inte har heltidskårer. Dengamla A-utbildningen för deltidsbrandförmännenavskaffades. Frågan är om räddningstjänsten ikommunerna och framöver kommer att ha nödvändigbefälstäckning.De alternativ som kommunerna erbjöds var att antingensjälva låta utbilda ytterligare ett heltidsbefäl eller också attgenom avtal låna befäl av en grannkommun.Det första alternativet har av ekonomiska skäl inte varitgångbart. Det andra är praktiskt tveksamt. Det kan inteanses rimligt, att befälet befinner sig kanske 10--frånden plats, där en olycka inträffar. Deltidskåren måstenämligen invänta sin räddningsledares ankomst före insats.Vad hjälper det då med heltidskompetens?De små kommunerna borde i stället kunna få satsa på enkompetensutbildning för deltidsbefäl. Därmed skulle dessafå tjänstgöra som räddningsledare. Karriärväxlingen varmöjlig tidigare med den gamla A-utbildningen.Jag hemställde i motion 1988/89:Fö719 om dennamöjlighet, men avslog densamma och hänvisadetill att erfarenhet först måste utvinnas av det nya systemet.Hänvisning skedde också till utredningenRäddningstjänsten i glesbygd. Denna har efter sex årserfarenhet redovisats. Några konkreta förslag tillförändringar för att lösa redovisad problematik tycks intevara aktuella.Problemen kvarstår sålunda och måste nu lösas för allade små kommunerna med deltidskårer och med begränsadeekonomiska resurser. Kompetensutbildning för deltidsbefälär en lämplig lösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av bestämmelserna förräddningstjänsten så att kompetensutbildning fördeltidsbefäl möjliggörs.
mot · GG02Fö702 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt räddningstjänstlagen skall räddningsnämnden ivarje kommun svara för att brandsyn och sotning utförsregelbundet. Vid dessa sotningstillfällen skall det somrengörs samt skorstenar och tak med därtill hörandebyggnadsdelar kontrolleras från brandskyddssynpunkt.Denna sotning och kontroll skall enligt gällandelagstiftning utföras av skorstensfejarmästare ellerskorstensfejare som biträder denne. Varje kommun har attutse en skorstensfejarmästare och denne mästare fårensamrätt på all föreskriven sotning inomsotningsdistriktet, vilket i de flesta fall överensstämmermed kommunens gränser. Det är alltså detta som är det s.k.sotningsmonopolet.Detta sotningsmonopol har ifrågasatts och systemet haralldeles uppenbart lett fram till att verksamheten fördyrats,då någon konkurrens mellan olikaföretag/skorstensfejarmästare inte kan förekomma. Detkan vidare ifrågasättas om inte systemet lett till att en alltförhög och ambitiös nivå på sotningen har upprätthållits.Genom att avskaffa sotningsmonopolet skulle fleraktörer kunna komma in på marknaden och denkonkurrens som då uppstår leder med stor säkerhet till attpriserna pressas och ansvaret/servicegraden ökar. Enskildaeller grupper av fastighetsägare skulle kunna begära inanbud på sotningsuppdragen och på så vis själva avgöra vemeller vilka som bäst kan utföra den beställda tjänsten.Möjligheten att som enskild fastighetsägare själv få utföraoch ta ansvar för sotningen bör också beaktas.Den eventuella myndighetsutövning som kan behövautföras enligt räddningstjänstlagen, bör kunna fastställas avrespektive kommuns räddningsnämnd, som också har attfastställa vilka sotningsfrister som skall tillämpas.Enligt vår mening bör sotningsmonopolet kunnaavvecklas och ersättas av en fri och konkurrensutsattverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett upphävande avsotningsmonopolet.
mot · GG02Fö703 · 1993-01-26 00:00:00 — Arkiveringstid för inspelade samtal till larmcentraler Inspelade samtal till landets larmcentraler bör betraktassom journaler och därmed arkiveras lika som andrasjukvårdsdokument. Vi anser att det är synnerligen viktigtom man skall kunna göra en korrekt värdering ochställningstagande vid ett överklagande till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Att banden raderas efter enmånads arkivering finner vi det stötande ur rättssynpunktbåde för anmälaren och larmpersonalen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arkiveringstiden för inspeladesamtal till larmcentralen.
mot · GG02Fö704 · 1993-01-26 00:00:00 — Sotning av villapannor är en monopoliserad verksamhet.Kommunen har monopolet och kan bestämma omverksamheten skall utföras i egen regi eller på entreprenad.Endast i ytterst få undantagsfall kan den enskildefastighetsägaren -- enligt gällande lag -- medges rätt att självutföra sotningen.När det gäller industrier och värmecentraler förbostadsområden kan ''ägaren'' själv få rätt att utförasotningsarbetet under förutsättning att det utförs enligtgällande bestämmelser.Det finns enskilda fastighetsägare som mycket väl skullekunna utföra sotningen på den egna fastigheten. Av hävd --särskilt på landsbygden -- har det gått till så. Det som bordevara avgörande är den enskilde fastighetsägarenskompetens för arbetet. Det är inget självändamål att det ären avlönad sotare som utför arbetet.Skorstensfejarmästaren -- som ansvarig för sotningensutförande -- borde ges möjlighet att bevilja enskildfastighetsägare, som uppfyller nödvändiga kompetenskrav,rätt att själv utföra sotning på den egna fastigheten. Ensådan möjlighet borde vara lika naturlig som att sotning imånga fall lämnas ut på entreprenad. Kommunen har i bådafallen kvar det övergripande ansvaret inomräddningstjänstens ram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i räddningstjänstlagen att enskild fastighetsägare iframtiden av skorstensfejarmästare kan ges rätt att utförasotning av egen villafastighet.
mot · GG02Fö705 · 1993-01-26 00:00:00 — De sammanlagda kostnaderna för bränder ochbrandbekämpning uppgår i till drygt 12 miljarderkronor . De resurser som satsas på forskning motbränder är i jämförelse med dessa siffor mycket blygsamma,bara en tusendel eller ca . Det voreolyckligt om detta redan för låga belopp skulle reduceras ien tid då risken för bränder, i synnerhet de med svårakonsekvenser, snarare ökar än minskar. Tyvärr är riskenöverhängande att så nu kan ske och detta sammanhängermed att basen vacklar för BRANDFORSK, det organ somhittills varit sammanhållande för en stor del avbrandforskningen i Sverige.BRANDFORSK är programorgan för den svenskabrandforskningen. Forskningsresultatens mottagareåterfinns i hela samhället. BRANDFORSKs verksamhetbygger därför på ett brett engagemang. Verksamhetenfinansieras av staten, försäkringsbranschen, industrin ochkommunerna genom treåriga avtal. En del avbrandforskningen i landet drivs av , varvidöverenskommelse om avgränsningen gentemotBRANDFORSK träffats. Det sker också ett närasamarbete mellan och på program- och projektnivå.Forskningsresultaten, bl.a. i form av ökad kunskap ombrandförlopp och bättre metoder för brandskydd ochbrandbekämpning, har direkt kommit samhället till godo.Forskningen har också bidragit till det goda rykte svenskräddningstjänst åtnjuter internationellt och till att vårtkunnande kan exporteras till andra länder. Skall dennaställning kunna upprätthållas måste forskningen även ifarmtiden bedrivas med kraft och bredd.BRANDFORSK står nu inför akuta problem när detgäller att föra nästa treårsavtal i hamn. Statens fortsattaengagemang omprövas ochindustriföretagens intresse för att teckna andelar kan inuvarande konjunkturläge väntas vara begränsat. Redan idet senaste treårsavtalet mötte stora svårigheter därvidlag.I detta läge är det helt nödvändigt att berörda intressenter,däribland staten, söker finna en lösning somlångsiktigt säkrar brandforskningen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att finna enlångsiktigt hållbar lösning för brandforskningen i landet.
mot · GG02Fö706 · 1993-01-26 00:00:00 — Sedan början av detta år har i min hembyJuoksengi i dragits in. Detta trots att bådeRäddningsverket och avstyrkt. Man harframfört att kommun så långt som möjligtborde ha följt allmänna råd 1987:5 nyupplaga 1992:3. Grunden för en kommunsräddningstjänstsorganisation bör vara den riskbild somfinns inom kommunen. Förändringar i organisationen börsåledes basera sig på en ändrad riskbild. Vad beträffar denaktuella regionen så har riskbilden avsevärt förvärrats, manhar nämligen en nyflyktingförläggning med ca 400 flyktingar i PullinkiSkicenter nu från brandkår mot tidigare!Länsstyrelsen har kritiserat insatstiderna som förlängtsavsevärt i den norra delen av kommunen där ärbelägen. Med insatstid avses tiden från alarmering till dessräddningsarbetet kan påbörjas, dvs summan avanspänningstid, körtid och angreppstid. Enligt anvisningarbör by samt Svansteins by (grupp II bebyggelse)nås efter en insatstid av högst . Avståndet mellanÖvertorneå och Svanstein är , jämför med 10 kmmellan och Svanstein. Detta gör att derekommenderade insatstiderna ej kan hållas vare sig förJuoksengis eller Svansteins del.Efter tillkomst av den nya räddningstjänstlagen ärkommunerna helt självständiga när det gällerräddningstjänstplanen. De behöver ej ta hänsyn till de rådsom utarbetat. Detta är givetvis heltotillfredsställande.Med det anförda exemplet vill jag visa på ett problemsom kanske har en mera generell omfattning. Självfalletskall skattebetalarna behandlas lika i en kommun och iövrigt i samhället i fråga om rätten att få ta i anspråk detjänster som de betalar för genom skatt. En by, en ort iglesbygd är i det avseendet minst lika viktig som en tätort.Reglerna i räddningstjänslagen måste av rättvise- ocheffektivitetsskäl förbättras. En möjlighet kan vara att göraRäddningsverkets rekommendationer tvingande. Reglernaoch tillämpningen därav kan behöva ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättringar avräddningstjänsten inom glesbygd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att räddningstjänstlagstiftningenses över.