mot · GG02Ub647 · 1993-01-26 00:00:00 — uppvisar, både och medhänsyn till den framtida strukturen, stora problem inäringslivet bland annat genom nedläggning ochneddragning av industriell verksamhet. Inte minst allvarligtär att neddragningarna i stor utsträckning har drabbat den iVästsverige strukturellt så betydandetransportmedelsindustrin.Den västsvenska regionen, som omfattar fyra län medtillsammans en dryg femtedel av befolkning, måstelångsiktigt ges kraftigt förstärkta resurser för generell ochavancerad kompetensutveckling. För att återskapa de jobbsom nu går förlorade krävs således stora satsningar påinvesteringar i byggande, infrastruktur, utbildning ochforskning. Sådana satsningar i ligger väl i linjemed vad som redovisas i den socialdemokratiskapartimotionen ''Näringspolitik för tillväxt''.I två andra motioner redovisar vi socialdemokrater frånVästsverige förslag till kraftiga insatser inom regionen vadgäller arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken. Vårutgångspunkt för dessa motioner är att det ärutomordentligt viktigt att underlätta denstrukturomvandling som måste ske, genom att understödjade framtidsinriktade krafter som finns inom regionen.Kvalitén i såväl , gymnasieskolan,vuxenutbildningen som högskolan avgör om vi medframgång skall kunna hävda oss som en framgångsrik regioni framtiden. De förslag till kraftiga satsningar inomutbildningens område som framförs i tidigare nämndapartimotion är av strategisk betydelse för utvecklingen iVästsverige. Vi föreslår där bl.a. ett tredje år för ungdomarmed tvåårig gymnasieutbildning, ökad teknikerutbildninginom komvux tillsammans med ökade möjligheter tillutbildning inom högskolan.Regeringen bör i den högskoleproposition som senareskall presenteras ta fasta på de förslag till ökade satsningarpå utbildning som framförs i den socialdemokratiskapartimotionen. Regeringen bör vid sina överväganden omfördelning av högskolans resurser för grundutbildning ochforskning beakta de behov och det underlag som finns iVästsverige.De västsvenska högskolorna får en mindre andel avde resurser som anslås till utbildning och forskning än vadsom svarar mot befolkningstalen. Detta beror dels på attflera av högskolorna är relativt nya, dels att flerahögskolesatsningar gjorts av regionalpolitiska skäl, närsysselsättningsläget var positivt i Västsverige.Andelen invånare med längre utbildningar är låg,jämfört med genomsnittet för riket, främst de mer glestbefolkade delarna av de västsvenska länen. Det är dessadelar av regionen som drabbas allra hårdast avnedgången i industrisysselsättning. I dessa områden behövsriktade utbildningsinsatser inom olika ämnesinriktningaroch på alla nivåer.Behovet av förnyelse i näringsliv är somnämnts stort och har blivit akut, inte minst genom krisen ibilindustrin. Därför måste satsning på högskolorna iVästsverige nu ges högre prioritet. De fyra mindrehögskolorna måste ges resurser att växa ifatt de regionalahögskolorna i övriga delar av landet. Universitetoch måste ges resurser för att utvecklas sominternationellt framstående skolor och viktiga centra förkvalificerad utbildning, forskning och utveckling iVästsverige.I partimotionen föreslår vi socialdemokrater atthögskoleutbildningen i landet byggs ut med ytterligare 10000 antagningsplatser l993. Särskiltbetonas vikten av ökad utbildning av ingenjörer ochtekniker. Resurser avsätts för bland annat ett tredjekompletterande år för högskoleingenjörer och flerutbildningsplatser för civilingenjörer och yrkestekniskhögskoleutbildning (YTH).Med hänvisning till den ovan beskrivna situationen börmer än 2 000 av dessa ytterligare antagningsplatser kommade västsvenska högskolorna till del. Vi socialdemokraterhar jämfört med regeringen, vid de senaste utökningarna avantalet högskoleplatser, förordat en kraftigare satsning påde mindre högskolorna.Högskoleutbildning inom det tekniska området handhasi av , högskolorna iBorås, , och . Vidden utbyggnad som vi nu föreslår bör därför dessahögskolor prioriteras. Högskolorna i ochTrollhättan-Uddevalla är mindre än de övriga. Då dessadessutom är belägna i områden som drabbas hårdast avbilindustrins kris bör de tillföras fler platser än de övriga.En sådan bred satsning på utökad teknisk utbildning iVästsverige, med fler platser för civilingenjörer vidChalmers, fördjupning av högskoleingenjörsutbildningengenom ett tredje år och en satsning på yrkestekniskhögskoleutbildning, skulle ge ett starkt bidrag till denindustriella förnyelsen av regionen.En viktig förutsättning för att klara det framtida behovetav teknisk kompetens är att få fler kvinnor att väljatekniskt-naturvetenskapliga utbildningar. För att klaradetta måste insatser göras i såväl ungdomsskolan,vuxenutbildningen som högskolan. Dessutom måsteattityden i arbetslivet till dem som valt en sådanyrkesinriktning bli bättre.För att bättre tillgodose behov av högskoleutbildningäven i regionens glesbygd bör möjligheterna tilldistansundervisning utvecklas. Möjligheten att kombinerayrkesarbete med högskolestudier bör underlättas blandannat genom ökad undervisning och lördagar.De stora behoven av förnyelse av industrimåste även beaktas när regeringen i den kommandepropositionen skall fördela forskningsresurser. Resursernaför forskning och den forskningsstödjande verksamhetenvid de västsvenska högskolorna måste därför förstärkas.Forskning inom områden som teknik och naturvetenskapliksom kultur och jämställdhet är viktiga drivkrafter för enpositiv utveckling.På förslag av den socialdemokratiska regeringentillfördes, vid behandlingen av förraforskningspropositionen, även de mindre högskolorna egnaresurser för forskningsstödjande verksamhet. Vidbehandlingen av ny högskolelag hösten l992 beslötriksdagen att regeringen skulle återkomma medförstärkning av dessa resurser. Dessa förstärkningar måstevara av en sådan storleksordning att högskolornasmöjligheter förbättras avsevärt jämfört med dagenssituation.I dagens situation på byggarbetsmarknaden är detsärskilt lämpligt att tillgodose behov av nya eller förbättradelokaler för högskolorna. Förslag till sådana satsningar harvi tidigare framfört, när vi i motioner redovisat förslag tilltidigareläggande av byggprojekt. Det är angeläget att dessainvesteringar vid högskolorna nu genomförs.I denna motion vill vi särskilt ta upp två stora projektsom är av strategisk betydelse för utvecklingen iVästsverige. och GöteborgsUniversitet har behov av gemensamma utrymmen för delsett mikroelektronikcentrum, dels en andra etapp förmatematiskt centrum.Chalmers har en mycket omfattandemikroelektronikforskning inom sektionerna för fysik ochteknisk fysik och elektro- och datorteknik. Inom mångaområden finns samverkan med näringslivet. Många avChalmers groddföretag emanerar ur den mikroelektroniskaforskningen. Inom fysikområdet har ochUniversitetet gemensamma verksamheter.Genom en ny byggnad förmikroelektronikverksamheten skulle effektiviteten kraftigtöka. Sambruk av personal och dyrbar utrustning skulleunderlättas. Byggnadsstyrelelsen har angivit kostnaden förbyggnaden till . För utrustning ochinredning beräknas kostnaden till 24,5 miljoner kronor.En första etapp av ny byggnad för matematiskt centrumär nu under byggnad och kommer att vara inflyttningsklar imaj l993. Huvudmålet att i detta centrum sammanföra deolika delarna av matematik- och datavetenskapsområdenakan dock ej uppnås förrän även en andra etapp byggts.Denna andra etapp är nu färdigprojekterad och kan kommatill stånd vilket ur sysselsättningssynpunkt ärangeläget. Kostnadsramen var i prisläge l990 52,5 miljonerkronor.Medel inom ramen för investeringar inom byggområdetav arbetsmarknadsskäl bör därför omfördelas så attbyggandet av andra etappen av matematiskt centrum ochmikroelektronikcentrum i kan komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida satsningar pågrundutbildning och forskning vid högskolorna iVästsverige,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande avmikroelektronikcentrum och andra etappen av matematisktcentrum i .