mot · GG02Jo255 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningFör en stor majoritet av vårt lands befolkning är enlevande landsbygd och ett landskap med hagar ochängsmarker en viktig del av välfärden.Den moderna jordbrukspolitiken har inte nått detta mål.Det intensiva jordbruk som blev följden av prisgarantinmedförde en alltför stor kemikalieanvändning. Rester avbekämpningsmedel och växtnäring läckte ut i vattendragen.Den ökande produktionen krävde mera mark, och hagaroch slåtterängar plöjdes upp för att bli spannmålsåkrar.Därmed försvann viktiga växt- och djurlokaler och floranoch faunan utarmades.Matens kvalitet och pris är viktiga frågor för de flestakonsumenter. Det måste finnas ett tillfredsställande utbudav livsmedelsprodukter och produkterna måste skilja sig åtbl.a. när det gäller pris, förädlingsgrad, produktionssätt ochursprungsland. Eftersom konsumenternas intresse ochkunskap om livsmedlens kvalitet och framställningssättständigt ökar skall livsmedlen enligt vår uppfattning märkasmed bl.a. innehåll och ursprungsland.Förutsättningen för bönderna att få avsättning för sinaprodukter är att de producerar det som efterfrågas pålivsmedelsmarknaden. Detta borde innebära godamöjligheter till utveckling av livsmedel med god kvalitet.Att lägga om jordbrukspolitiken i riktning motbrukningsmetoder som bevarar den biologiska mångfaldenoch producerar livsmedel utan att använda stora mängderkemikalier var därför ett viktigt inslag i den omställning avjordbrukspolitiken som beslutades och som ärnästan genomförd.Det konsumentmål som formulerades i detlivsmedelspolitiska beslutet innebär att det ärkonsumentens val som skall styra produktionen och attkonsumenterna skall ges goda möjligheter att välja mellanlivsmedel av olika slag. De livsmedel som produceras skallvara hälsosamma.Det miljö- och resursmål som formulerades i beslutetinnebär att jordbruket måste ta hänsyn till kravet på en godmiljö och behovet av en långsiktig och planerad hushållningmed våra naturresurser. Markens produktionsförmåga skallbevaras och jordbruket skall i rimlig utsträckning bedrivasså att det bidrar till att bevara genetisk variation ochvärdefulla delar av och faunan i odlingslandskapet.Målet om säkerställande av den biologiska mångfaldenupprepas riksdagsbeslut om en god livsmiljö.Under 1992 genomfördes om miljö ochutveckling. har undertecknat konferensensdeklaration om en hållbar utveckling och vi har därmedförbundit oss att ta ansvar för att säkerställa den biologiskamångfalden. Detta skall ske genom framtagande av ennationell aktionsplan och vi har i en tidigare motion krävtatt regeringen skall fatta beslut om framtagande av ensådan. Regeringen bör fatta ett sådant beslut. Härspelar jordbruket en stor roll eftersom jordbruksnäringensutveckling starkt hänger samman med möjligheterna attbevara den biologiska mångfalden.Vi går vidareEnligt vår uppfattning utgör beslut från 1990en god grund att bygga vidare på. Genom avregleringen ochborttagandet av prisgarantin har vi kommit ett stycke påväg. Att producera överskott är inte längre ekonomisktfördelaktigt och därmed finns något intresse avatt öka odlingsarealen. Vi har istället ett överskott avodlingsmark som kan användas för ekologisk produktion.I riksdagsbeslutet ingick också ett anslag förlandskapsvårdande åtgärder. För budgetåren 1990/91--1992/93 har 100, 200 och anvisats. Motivet fördetta beslut var att samhället i fortsättningen bör ta en vissdel av ansvaret för att värdefulla natur- och kulturlandskapbevaras, inklusive dess växter och djur. Dessa ''kollektivanyttigheter'' har visat sig vara högt värderade avmänniskorna i vårt land. Det finns en vilja att betala förbevarandet av jordbrukslandskapet och dess växt- ochdjurliv, och den betalningen sker genom att jordbrukarnafår betalt för att de utför de kollektiva tjänster som t.ex.vidmakthållande av öppna landskap och bevarande av denbiologiska mångfalden utgör.Produktion av livsmedelJordbruksmarken är den resurs som kan förnya flödet avt.ex. Att jorden brukas så att dennaresurs inte föröds är en angelägenhet för alla Sverigesinvånare, en kollektiv nyttighet.Växtproduktionen baseras på ersättningstänkande.Den växtnäring som förbrukas i odlingen återförs genommineralgödselmedel. Trots att användningen avhandelsgödsel har minskat läcker fortfarande överskottet uti hav, vattendrag och luft beroende på att en stor del av denväxtnäring som tillsätts inte tas upp av grödan. Förutom dendirekta skada som åsamkas är det ett stort och onödigtresursslöseri.Kemikalieanvändningen i jordbruket måste minskaytterligare och om möjligt upphöra. Den skapar obalans idet ekologiska systemet och bidrar därmed till ökadeangrepp av skadeinsekter, vilket i sin tur kräver merbekämpningsmedel. Livsmedelsproduktionen måste därföri så stor utsträckning som möjligt bygga på recirkulation avnäringsämnen.För bönderna finns det klara fördelar med ett ekologisktodlingssystem. Arbetsmiljön förbättras när användningenav gifter minskar eller upphör och konjunkturkänslighetenminskar när beroendet av insatsmedel minskar eller upphör.Vi har i vårt land goda förutsättningar för att bedriva ettmiljövänligt jordbruk. Vårt klimat gör t.ex. risken förangrepp av svamp, röta och insekter relativt liten ochbehovet av bekämpningsmedel är därför inte så stort. Inteminst gäller det jordbruket i norra . Våra strängamiljökrav har gjort att användningen av växtgifter harminskat. Kunskaper om alternativ odling finns hos alltflerabönder. Det sker också ett intensivt arbete ute i landetbland både odlare och ekologer för att utöka kunskapernaom ekologiskt lantbruk.Regeringen föreslår att avsätts i åretsbudget för att främja ekologisk produktion. Vi anser attutvecklingen av ett ekologiskt jordbruk bör stimulerasytterligare. Inte minst för att vi, när träderikraft, skall kunna ta tillvara det intresse för ekologisktodlade livsmedel som finns på europamarknaden. Viföreslår därför att ytterligare avsätts tillåtgärder för att främja ekologisk produktion. Finansieringbör ske inom ramen för anslaget B10, Omställningsåtgärderi jordbruket.Avgifter på kemikalierDen socialdemokratiska regeringen lät utredaförutsättningarna för att införa en miljöavgift på kadmiumgenom ett avgiftssystem för handelsgödsel när detnuvarande prisregleringssystemet inom jordbruksområdetupphör. Avgifterna skulle kombineras med ett gränsvärdeför kadmium.Regeringen har dock inte presenterat något förslag tillkadmiumavgift med hänvisning till att det inte är förenligtmed . medger dock nationellasärbestämmelser för kadmium i handelsgödsel om sådanafinns i respektive lands lagstiftning när träderikraft. Att införa en avgift på kadmium i handelsgödselhade varit ett naturligt sätt att värna svensklivsmedelskvalitet. Den möjligheten avstod regeringen frånatt utnyttja.Den 1 januari 1993 avskaffades prisregleringsavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Som skäl anförs atten kostnadsanpassning till EG-nivå skall ske.Enligt vår uppfattning är prisregleringsavgiften påbekämpningsmedel i högre grad en miljöfråga än enföretagsekonomisk fråga. Vi föreslår att regeringen utrederhur prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel kan omvandlas till en miljöavgift somäven omfattar kadmium i handelsgödsel. Därvid börundersökas om en del av avgiften kan återföras tilljordbruket som direktstöd för att stimulera ekologiskodling. Det är en stödform som är förenlig med EG:s regler.Som tidigare skett skall återföring av medel också ske tillträdgårdsnäringen/fritidsodlingen och till det arbete sompågår inom MOVIUM.KonsumenternaMaten står för den avgörande delen av människornasutgifter. Enligt konsumentberedningen var matkostnadenper person i genomsnitt . Sammantaget blirdet 141 miljarder kr.Trots att prishöjningarna på livsmedel har dämpats, ivissa fall har priserna sänkts, under det senste året, är desvenska matpriserna fortfarande höga i förhållande tillpriserna i övriga europeiska länder. Det är naturligtvisangeläget att de svenska livsmedelspriserna kommer ner nivå som gör dem konkurrenskraftiga på den europeiskamarknaden.Men det bästa får inte bli det godas fiende. Kraven påprissänkningar får inte drivas dithän att våra långtgåendekrav på god livsmedelskvalitet åsidosätts. Till synes billigalivsmedel som drivits fram med hjälp av en alltför högkemikalieanvändning kostar också men kostnaderna flyttasöver till andra samhällssektorer, t.ex. hälso- ochsjukvården.Hos den enskilde konsumenten är medvetenheten ommiljöeffekterna av våra konsumtionsvanor ständigt iökande. Trots detta är det priset på varan som slutligenavgör valet i butiken och är ''traditionellt''odlade livsmedel billigare än ekologiskt odlade.Den ekologiska livsmedelsproduktion som människoregentligen önskar kan inte utvecklas om inte kostnaderna,och därmed varans pris, sänks. Detta är anledningen tillvårt förslag att för /94 tillfälligt utöka stödettill åtgärder för att främja ekologisk produktion med 25 miljkr utöver regeringens förslag. Eftersom de somregeringen föreslår väl täcker kostnaderna för de insatsersom föreslås vill vi att de ytterligare 25 miljonerna skalltillföras odlarna för att delvis kompensera ökadeproduktionskostnader och på så sätt sänkakonsumentpriserna på alternativa jordbruksprodukter. Detmerprisstöd som utgår till de ekologiska odlarnaavskaffas. En mera långsiktig bedömning av stödet tillekologisk odling skall ingå i utredningen om ett utvecklatlanskapsvårdsstöd.Utvecklat landskapsvårdsstödEnligt vår uppfattning finns det goda skäl att fördela deskattemedel som tillförs jordbruksnäringen så att viåstadkommer en produktion av varor och tjänster somuppfyller konsumenternas behov och önskemål både närdet gäller varor som köps och säljs på marknaden och des.k. kollektiva nyttigheter som bl.a. biologisk mångfald ochett öppet och levande landskap utgör. Stödformen skall varaså utformad att den ger tydliga besked till bönderna om devillkor som råder för näringen. Den skall vara så entydigoch lätt att administrera som möjligt. Den skall också varaförenlig med ett framtida medlemskap i . Detta kanuppnås genom en utveckling av landskapsvårdsstödet.Riksdagen införde genom beslutet omlandskapsvårdsstödet en möjlighet för samhället att på ettsamhällsekonomiskt riktigt sätt betala för utförandet avtjänster som inte kan återfinnas på marknaden men somändå är efterfrågade av svenska folket.Under de år som stödet har funnits har de flesta avlandets länsstyrelser upprättat program för bevarande avodlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. Till dettakommer åtgärdsprogram där nödvändiga åtgärderpreciseras. För genomförandet har avtal om landskapsvårdtecknats med jordbrukarna.Men av den utvärdering av livsmedelspolitikensmiljöeffekter som utförts av i samarbetemed och framgåratt systemet för hantering av landskapsvårdsstödet intefungerar tillfredsställande. Konstruktionen av detnuvarande stödsystemet gör att tillgängliga medel inte haranvänts fullt ut. Kvaliteten på åtgärderna är inte heller sågod som den skulle kunna vara om administrationen varenklare.Det finns också anledning att undersöka om de villkorsom gäller för stödets användning är tillräckliga för att nåmålet om en bevarad biologisk mångfald. Ytterligarestyrmedel kan t.ex. behöva tillföras för att stimulera till etttillfredsställande skydd av småbiotoper.Regeringens förslagRegeringen föreslår i prop. 1992/93:100 att arealbidraginförs från och att villkoret för arealbidrag är attminst av stödarealen har anslutits till 1990 årsomställningsprogram fr.o.m. 1993.Det arealbidrag som regeringen föreslår är endastinriktat på lönsamheten i jordbruksnäringen, det tar intenågon som helst hänsyn till miljön och naturvården.Merparten kommer att hamna hos de storaspannmålsodlarna på slättbygderna.I regeringsförslaget finns inte heller några krav påodlingsmetoder kopplade till bidraget. Dessutom omfattarkravet på omställning även de ekologiska odlarna,något som snarare stjälper än hjälper upp deras lönsamhet.Enligt vår uppfattning bör inte ett nytt stödsysteminföras på ett så ogenomtänkt sätt som regeringen nuföreslår. Såväl med hänsyn till bönderna, som återigenutsätts för regeringens kortsiktiga handlande, som svenskafolket, vars skattemedel tas i anspråk, bör regeringenbehandla införandet av ett nytt stödsystem med lite störrenoggrannhet.Vårt förslagVi vill att stödet skall utformas så att förutsättningar förett livskraftigt jordbruk bibehålles i hela landet, även skogs-och mellanbygderna.Ett utvecklat landskapsvårdsstöd kan vara ett sätt attanvända en del av de medel som samhället tillförjordbruksnäringen så att mål förjordbrukspolitiken uppnås. Vi föreslår därför att riksdagenuppdrar åt regeringen att utreda ett förslag till införande avett utvecklat landskapsvårdsstöd med en sådan utformningatt de mål som beslutats för jordbrukspolitiken kan uppnåsoch att åtagande för att säkerställa den biologiskamångfalden kan uppfyllas. Förslaget bör vara en utvecklingav det nuvarande landskapsvårdsstödet så att ävenekologisk odling stimuleras.Förslaget bör föreläggas för beslut senast isamband med behandlingen av 1994/budget.ÖvergångsåtgärderDet är angeläget att bevara kontinuiteten ijordbrukspolitiken och därför bör vi fortsättaomställningsprogrammet med vissa justeringar. Av denanledningen föreslår vi att inkomststöden bibehålles under1993/94 till ett belopp av /ha. Stödet skall inte kopplastill krav på ytterligare omställning. Kostnaden förinkomststödet beräknas uppgå till ca 600 milj kr.Finansiering bör ske inom ramen för omställningsåtgärder ijordbruket.LivsmedelsindustrinInom livsmedelsindustrin råder speciella förhållandeneftersom den är så starkt knuten till jordbruket ochutformningen av jordbrukspolitiken. Detta gäller särskilt destörsta branscherna, mejeri-, slakteri- ochcharkuteribranscherna. Därför kan inte jordbruket sesisolerat från industrin. Livsmedelsindustrin behövs bådesom ett led för att avsätta jordbrukets produktion menockså för att skapa annan sysselsättning inom områden medstor jordbruksproduktion.Målsättningen för livsmedelspolitiken bör vara attlivsmedelsindustrin skall arbeta som alla andranäringsgrenar där produktion, investeringar och export skerpå affärsmässiga villkor, inte genom förhandlingar därkompensation ges för kostnadsutvecklingen.Omställningen av jordbruket och ett närmande tilleuropamarknaden innebär helt nya villkor förlivsmedelsindustrin. Den gamla livsmedelspolitikengynnade export av överskottsproduktion i form avstapelvaror. måste branschen ställa om och anpassa sigtill marknaden och export av förädlade livsmedel.Sverige är ett av de renaste länderna i . Vihar stora möjligheter att ytterligare utveckla denna kvalitet.Vi kan sälja det vi är bra på, nämligen livsmedel ochlivsmedelsråvaror av hög kvalitet. Möjligheterna finnsalltså, men behovet av samordning och insatser förexportfrämjande åtgärder, i första hand i form avmarknadsföring, kommer att vara stort under de nämasteåren. Vi anser därför att livsmedelsindustrin bör få etttidsbegränsat stöd för att marknadsföra svenska förädladelivsmedel av hög kvalitet. Regeringen bör återkomma medförslag i samband med kompletteringspropositionen.Livsmedelsindustrin har satsat alldeles för litepå forskning och utveckling. Det kommer att bli etthandikapp järmfört med våra konkurrentländer. Därförmåste satsningarna på forskning och utveckling höjas inomföretagen. Även den samhälleliga forskningen böromprioriteras från ensidiga satsningar inom jordbruket tillförmån för en industriell syn på forskningen. Till dettaåterkommer vi i samband med behandlingen avforskningspropositionen.Det svenska jordbruket och EGEtt eventuellt svenskt medlemskap i innebär enanpassning till EG:s gemensamma jordbrukspolitik. Enviktig fråga är då om detta kräver förändringar i denlivsmedelspolitiska reformen . Vår utgångspunktär klar. Den omställning det svenska jordbruket nu är innei är en effektiv förberedelse för EG-anslutning. Näromställningen är genomförd kommer ettkonkurrenskraftigt svenskt jordbruk att gå in i EG. Vi har itidigare sammanhang sagt att en anpassning till EG:s systemmåste anstå till efter den svenska folkomröstningen.Ytterligare ett skäl att skynda långsamt är att EG håller påatt genomföra en jordbrukspolitisk reform. Det förstabeslutet täcker perioden , vad som kommerdärefter vet vi inte. Ett kommande får ocksåbetydelse för den svenska EG-anpassningen. Men även häråterstår en del frågor att klara ut. Det finns skäl att väntaoch se vad vi skall anpassa oss till.Den viktiga frågan är nu att utforma en förhandlingslinjeinför EG-förhandlingarna där realistiska svenska krav kanpåverka vårt jordbruks framtid efter ett eventuelltmedlemskap.Det gäller stödformerna till jordbruket som skallutformas så att de prioriterar den biologiska mångfaldenoch ett öppet och varierat kulturlandskap.Det gäller att de områden i vårt land -- förutomskogslänen också och -- som drabbas avindustriell tillbakagång skall komma ifråga för EG:sregionalpolitiska stödformer. bör ocksåkompletteras så att hänsyn tas till de speciellaförutsättningar som råder för Norrlandsjordbruket.Det gäller också kraven på att de svenska reglerna fördjurhållning och livsmedelshygien får bibehållas. I dettasammanhang spelar våra miljöavgifter på kemikalier för attminska användningen i jordbruket en viktig roll. Att intehävda dem skulle vara att ta ifrån det svenska jordbruketkvalitetsfördelar som kan utnyttjas på den europeiskalivsmedelsmarknaden. skall också hävda kravet påmärkning av innehåll och ursprungsland.Beträffande kvotsystemet på t.ex. mjölk råder det tackvare avregleringen balans på den svenska marknaden. Viskall inte behöva gå in i EG:s kvotsystem. Vi hävdar ocksåatt hänsyn tas till avregleringen när storleken på Sverigesbidrag till EG:s budget beräknas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till införandeav arealbidrag /94,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om ett utvecklatlandskapsvårdsstöd med den inriktning som motionenanger,3. att till anslaget B 10 Omställningsåtgärder ijordbruket m.m. anvisar 1 , dvs. 246 500 000kr mindre än regeringens förslag,4. att beslutar att inom ramen för anslaget B 10Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. omfördela till stöd för ekologisk odling,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omvandling avprisregleringsavgiften till miljöavgift,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning av inkomststödetoch dess finansiering,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett tidsbegränsatmarknadsföringsstöd för svenska kvalitetslivsmedel,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de svenska kraven imedlemskapsförhandlingarna,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtagande av en nationellaktionsplan för bevarande av den biologiska mångfalden.