ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02U225 · 1993-01-26 00:00:00 — är en stor biståndsgivare. Vårt land har i mer gjort stora insatser för att hjälpa människor itredje världen. Olika svenska missionsorganisationer harhär utfört ett imponerande pionjärarbete. Stödet tillinternationella organisationers arbete och direkt statligtsamarbete med enskilda utvecklingsländer sträcker sigbakåt . Målen för det statligautvecklingsbiståndet lades fast av riksdag . I förhållande till storleken på ekonomin ärSverige en av världens största biståndsgivare.I de förhandlingar som fördes mellan regeringen ochsocialdemokratiska partiet , medanledning av den ekonomiska krissituationen, beslöts attbiståndsanslaget skulle sänkas med tillnärmare 13 miljarder, motsvarande avbruttonationalinkomsten, BNI. Så snart de ekonomiskaförutsättningarna medger skall 1%-målet åter uppfyllas.Trots att biståndet har minskat, har katastrofbiståndet ochbiståndet via enskilda organisationer inte påverkats av denändrade biståndsnivån.Samarbetet med kyrkor, folkrörelser och andra enskildaorganisationer intar en allt viktigare roll inom biståndet.Dess kontaktytor och metoder utgör en oundgänglig resursvid såväl katastrofer som i mer långsiktigtutvecklingsarbete.I tider av ett kärvare ekonomiskt klimat är det änviktigare att effektiviteten i biståndets användandeytterligare fördjupas och förstärks. Ett led i detta skullekunna vara att svenskt bistånd till fattiga länder mer än vadsom nu sker binds till upphandling i . Bundet biståndinnebär att givaren bestämmer bland vilka varor ochtjänster mottagarlandet får välja. I vissa fall skulle dettavara en viktig hjälp i kampen mot korruption.Svensk industri har ett antal produkter som skulle kunnakomma i fråga, t.ex. Volvos eller lastbilar.Ökat inslag av bundet bistånd skulle ge arbetslösa i Sverigesysselsättning.Det skulle också kunna vara ett sätt att få biståndetbättre föränkrat hos en bredare allmänhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat inslag av bundet bistånd.
mot · GG02U229 · 1993-01-26 00:00:00 — Engelskundervisning av lärare i har ryska varit obligatorisktfrämmande språk i skolor. Ett fåtal elever har lästengelska, tyska eller franska. I regionen fanns 2000 lärare i ryska men bara 160 i engelska vid enundersökning som gjordes 1990. Efter förändringarna ilandet fick eleverna möjlighet att välja vilket främmandespråk de ville läsa. Nästan samtliga valde engelska.Ekvationen gick inte ihop -- många elever, få engelsklärareoch massor av lärare i ryska utan arbete. Den polskalärarutbildningen i engelska är treårig och har 60 platser perår.Folkuniversitetet/Kursverksamheten i Göteborgstartade utbildning i engelska och modern språkmetodik iPommern för personer som redan var lärare men somriskerade att bli arbetslösa. Dessutom har polska forskareoch universitetsanställda lärare kunnat söka. Idén kom frånen av kursverksamhetens egna engelsklärare som är född iPolen.Projektet har bedrivits med stöd av SIDA sedan hösten1990. Det är mycket uppskattat av de mer än 100 polskagrund- och gymnasielärare som fått ny kompetens iengelska men också fått lära sig ny metodik förspråkundervisning. Utbildningen har till följd att ca 150skolor har möjlighet att ge undervisning i engelska vilketnår ca 15--20 000 elever. Rektorn för iSzczecin, Prof , som har ansvar förlärarutbildningen i regionen säger: ''För att vi inte skabehöva vänta i 40 -- för att tillgodose behovet av lärarei engelska var vi tvungna att göra något radikalt. Genomsamarbetet med och stödet från Sverigekommer omställningen att gå mycket fortare. Jag räknarmed att utbildningsbehoven kommer att vara tillgodoseddaom . Då kommer varje elev att kunna läsa engelska iskolan. Vårt samarbete bör helst fortsätta . Vi behöver det ekonomiska stödet och vi behöverimpulser utifrån. uppgift är att höja nivånpå lärarnas kunskaper i engelska och modernisera sättet attundervisa. ''Utbildningen har genomförts i där myndigheternahar ställt upp med lokaler och bostäder för de svenskar somgenomfört utbildningen. Administration och organisationhar skötts av /Kursverksamheten i ,som stått för löner, resor, kurslitteratur och projektledning.Problemet är att förutsätter en egeninsatspå , vilket kolliderar med reglerna för statsbidrag organisation av karaktär. Den skafinansiera sin verksamhet med deltagaravgifter ochstatsbidrag som ska användas i Sverige.Jag anser att detta projekt är ett praktiskt exempel påeffektivt svenskt bistånd som dels är småskaligt delsgenomförs i samarbete med de som berörs och vars effekterär långsiktiga. En sådan biståndsinsats bör inte hindras avregelsystemet. SIDA bör kunna få ge bistånd utan krav påegensinsats på i vissa fall. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att SIDA kan gebidrag till språkprojektet i utan krav på s.k.egeninsats.
mot · GG02U232 · 1993-01-26 00:00:00 — Den bilaterala delen av biståndet har utsatts för myckenkritik för ineffektivitet.Ett problem är programlandssystemet, där fasta ramarfastslås och justeringar upp eller ned betraktas som, ochanvänds som, politiska markeringar. Det övergripandemålet för biståndspolitiken blir att fylla ramen -- d.v.s. göraav med det angivna beloppet på projekt i landet. Misslyckasman med detta uppstår reservationer som inte utan storaproblem kan användas till annat.Men ett annat problem uppstår också. De projekt somstartas blir av mycket varierande slag. SIDA:s verksamhetblir en diversehandel med de mest udda åtaganden än häroch än där.Det är inte lätt att finna en optimal lösning påbiståndspolitikens inriktning. Att ha den övergripandemålsättningen att avsätta ett visst antal miljoner förvarje land och sedan justera litet upp eller ned för attmarkera graden av sympati, ger viss politisk påtryckning,men knappast särskilt effektivt bistånd.Massor av olika typer av projekt, på de mest skildaområden, är knappast heller optimalt. Det är långt ifrånsäkert att vårt land har vare sig kompetens eller erfarenhetnog att vara det land som ger just den aktuella hjälpen.Det är angeläget att utreda om inte det svenska biståndetbättre kanaliserades till områden, där vi har erkäntframstående kompetens -- t.ex. vattenrening,brunnsborrning etc. (utredningen får fastlägga vilka) -- ochfördelades som projektbidrag till de länder där sådanainsatser gör störst nytta. I samverkan med våra nordiskagrannländer skulle man gemensamt kunna bygga upp enkompetensbank för u-landsbistånd från vilka de länder somman gemensamt bedömer bör komma i fråga för stöd(respekt för de mänskliga rättigheterna,demokratiutveckling, marknadsekonomiutveckling krävssjälvfallet) kan begära insatser från det givarland somförfogade över bäst kompetens och erfarenhet för detaktuella projektet.Biståndet blir säkerligen effektivare om vi ger just denhjälp vi är skickliga på till just de mottagare som behöverjust den hjälpen. I samverkan med övriga kanutbudet ändå hållas brett. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om u-landsbiståndet.
mot · GG02U236 · 1993-01-26 00:00:00 — utvecklingssamarbete med inleddes1969--70. beslöt att genomföra ensuccessiv avveckling av SIDA-biståndet till , samtidigtsom ett bredare samarbete genom BITS skulle inledas. Ioch med utgången av /80 upphörde attvara programland. avslutades det tekniskabiståndet till Cuba.Endast det kompetensutvecklande stödet med inriktningpå ekonomiska eller andra reformer kunde fortsätta. Detfinansiella stödet användes främst till inköp av reservdelartill den utrustning som upphandlades i . Detta program upphörde /91. Sarec --Styrelsen för u-landsforskning -- har medverkattill att stärka forskningssamarbetet mellan svenska ochcubanska forskningsinstitutioner. De avtal som f.n. löperfram till och med innevarande budgetår omfattar drygt 20miljoner kronor och inriktas på medicin, mikrobiologi,bioteknologi, biologi och veterinärmedicin.Det är både riktigt och nödvändigt att det allmännabiståndet till avvecklas beroende på landets bristanderespekt för de demokratiska rättigheterna, förföljelse avoliktänkande och fortsatt totalitärt styre. kan intefortsatt stillatigande stödja , när man inte -- trots bl.a.FN:s påpekanden -- genomför några radikala förändringarav samhällsstyret.Däremot finner jag det rimligt att i begränsadomfattning kan hålla några kontakter öppna med Cuba,bl.a. i form av forskningssamarbete.Låt mig ta ett exempel som jag känner till, som kommeratt avbrytas beroende på indragning av vid Lunds Universitethar ett av SAREC understött och pågåendeforskningssamarbete med . Projektet startade 1989och syftar till att framställa en viss typ av mänskligaantikroppar som skall användas på småbarn infekterade avhjärnhinneinflammation, vars eventuella vaccinationsskyddär mycket dåligt. Projektarbetet har varit framgångsrikt ochman tror sig kunna bidraga med en s.k. passiv immunterapi,dvs. ge de här barnen en möjlighet att överleva. Forskarnapå kan enligt institutionen i inte klara sig utansvensk hjälp, och de mycket positiva resultat som uppnåttsunder de här åren kommer att gå till spillo.Forskarna i menar att det ytterst blir barnen påCuba -- och stora delar av -- som blir lidandeom samarbetet avbryts. Till saken hör nämligen också attCuba är en viktig förhandlingspartner för länder somEcuador, och Guatemala.Kostnaden för att fortsätta detta forskningssamarbeteoch få fram en möjlig hjärnhinneterapi är beräknad till 2miljoner kronor, varav ca är avsedd för renasatsningar på Cuba.Det finns andra likartade exempel, som enligt minmening visar att denna typ av forskningssamarbete ibegränsad och reglerad omfattning fortsatt skall kunna gestill . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningssamarbete med .
mot · GG02U237 · 1993-01-26 00:00:00 — Ryska kärnkraftsexperter menar att risken för en olyckai atomenergianläggningarna på kan vara upp tillhundra gånger större än vid motsvarande anläggningar iväst. Beroendet av atomenergin är dock mycket stort.Kraftverket i Poljarnij Sorij står för långt mer än hälften avkraftförsörjningen på , vilket gör det omöjligtatt helt ta anläggningen ur bruk.Det är inte enbart kärnkraftverken som ger anledning tilloro. Allt fler uppgifter kommer som visar attområdet kring har använts för experiment medradioaktivt materiel och används för dumpning av bl.a.farligt kärnavfall. Den största faran av detta löpernaturligtvis lokalbefolkningen, men verksamheten utgöräven ett hot mot hela Nordkalotten.Miljöfrågor är i allra högsta grad gränsöverskridande,vilket inte minst bekräftades i samband medTjernobylolyckan. Konsekvenserna av incidenten varallvarliga även för . Mot bakgrund av den rådandeekonomiska situationen och den politiska instabiliteten iRyssland behövs stöd, bistånd och samverkan för att ta itumed de överhängande riskmomenten inom kärnkraftensområde.Sverige bör tillsammans med övriga nordiska länder,framför allt och , initiera ett utökatsamarbete inom kärnsäkerhetsområdet. Det är avgemensamt nordiskt intresse att åtgärder vidtas för att ocksåpå lång sikt bistå med att skapa en hållbar ochmiljövänlig energiproduktion. De insatser som görs påkärnsäkerhetssidan är absolut nödvändiga, men på siktkrävs investeringar i andra former av energiproduktion.De nordiska länderna har lång erfarenhet avenergihushållning, som också är ett viktigt inslag isammanhanget. Möjligheterna till framtidaenergiöverföring från de nordiska länderna till Rysslandoch bör utredas.Det är mycket positivt att regeringen i åretsbudgetproposition lägger stor vikt vid det internationellakärnsäkerhetssamarbetet och de nödvändiga insatser sombehövs i . Det skulle vara en storfördel om arbetet gjordes i samverkan med övriga nordiskaländer. Frågan bör förslagsvis belysas i Nordiska rådet.Även inom OECD-samarbetet har dessa frågor fått storuppmärksamhet och som ett led i detta multilateralasamarbete för kärnsäkerheten kommer en fond att inrättasunder G 24, samarbetsorgan förÖsteuropasamarbete, och den Europeiskautvecklingsbanken. Det är viktigt att de nordiska ländernaaktivt medverkar i dessa sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att inom ramenför det nordiska samarbetet aktivt verkar för att åtgärdervidtas beträffande kärnkraftssäkerheten på .
mot · GG02U238 · 1993-01-26 00:00:00 — I har vi en betydande arbetslöshet blandbyggnadsarbetare. Många trähustillverkare har tvingats slåigen sin verksamhet. Produktionskapacitet och kunnandesom kan komma att efterfrågas i ett annat konjunkturlägeslås ut. Jag anser därför att vi bör medverka till attträhusindustrin får möjlighet till fortsatt verksamhet samtatt kompetensen inom branschen får möjlighet att finnaskvar.Vi bör utnyttja den lediga industrikapaciteten i Sverigetill att producera nyttigheter för de baltiska staterna. Dettaskulle medföra att vi till en låg samhällsekonomisk kostnadkan hjälpa våra grannar. skapar vi nyaarbetstillfällen här hemma, vilket är synnerligen angeläget.Behovet av och möjligheterna att stödja folken i vårtnärområde har ökat och relativa välstånd har blivitmindre. Det är naturligt att vi i ett sådant läge drar nyaslutsatser och i ökad utsträckning prioriterar insatser somger större positiva effekter för både mottagaren och osssjälva.Bostadsbristen är stor och bostadsstandarden bedrövligi . Jag tycker därför att vi från svensk sida bör biståmed bostadsbyggande i dessa länder. På så sätt hjälper vi osssjälva och våra grannar. Småhusindustrin kan enligt uppgiftleverera byggsatser till 1 000 enkla småhuslägenheter om ca50 kvadratmeter till en kostnad av ca 90 miljoner kronor.Det skulle ge arbete åt 50 personer ismåhusindustrin samt till två-tre gånger så många isamhället i övrigt. ger byggandet av bostädervälbehövliga jobb i . Jag anser att en del avanslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör inriktaspå att trähusbranschen ges möjlighet att leverera hus tillBaltikum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bygga hus i .
mot · GG02U239 · 1993-01-26 00:00:00 — Polishundar till de baltiska staterna Den estniska regeringen har kontaktat StatensHundskola i med en förfrågan om bistånd till denestniska polisen och tullmyndigheten. Bakgrunden är efter nyvunna självständighet har upplevt hurkriminalitet av olika slag har ökat lavinartat. Det gällernarkotikasmuggling men även smuggling av annat gods avmånga olika slag, till exempel ädelmetaller. En starktförsvårande faktor är att brottsbekämpningens möjlighetersamtidigt minskat mycket kraftigt, eftersom nuhar dragit tillbaka ALLA tjänstehundar. Dessa anses vararysk egendom och kan inte vidare disponeras. Läget ärprekärt.På i har man för närvarandestora problem med avsättning för en del hundar, som justblivit mogna att börja den tuffa och hårda utbildningen tillpolis-, vakt-, tull-, bomb- eller narkotikahundar. Dettaberor bland annat på att den svenska polisen av budgetskälhar skurit ned nyanskaffningen. Endast en hund harlevererats . Från drivs skolani aktiebolagsform, men har behållit namnet StatensHundskola. har skolan dragits med stora problem,en ålderstigen organisation, stora underskott och dåligtarbetsklimat. Detta har man nu rått bot på och ser påframtiden med god tillförsikt.I den estniska förfrågan, skriven av ''Minister of Interior,'', och genom förfrågningar och samråd medolika myndigheter i har följande förslag till stödutarbetats:1. Leverans av 45 polishundar under tre år.2. Leverans av 3--5 narkotikahundar under tre år.3. Leverans av 4--5 bomb-/minhundar under treår.4. Leverans av 10 väktarhundar under tre år.5. Utbildning av hundförare, dels i ,dels på plats.6. Diverse utrustning för verksamheten.7. Utrustning för djursjukvård.8. Successiv överföring av genetiskt kunnande för att enegen produktion skall kunna byggas upp på sikt.9. Överföring av managementkunskap för uppbyggandeav företag för produktion av polis- och narkotikahundar.Detta skulle eventuellt kunna utformas som ett ''jointventure''.Projektet kan byggas ut att omfatta även ochLitauen, behoven i dessa länder är lika stora och av sammaangelägenhetsgrad.Statens Hundskola i säger sig kunna levereradessa hundar och stå för utbildningen av hundförare, såväli som på plats i respektive land. Man har ävendiskuterat hjälp med utrustning för verksamheten och fördjursjukvård. Även här har garanteratatt man kan ställa upp med erforderlig hjälp. Medel för attbestrida dessa kostnader kan rymmas inom ramen föröstbiståndet -- delvis inom den prioriteradeutbildningssektorn.Eftersom läget i är akut och det tar medutbildning av hundar och förare anser vi att frågan börbehandlas med förtur. Ett utbyte, som ovan beskrivits,skulle inte bara gagna de baltiska staterna utan även säkraavel och utbildning av bra polis-, tull-, narkotika- ochlavinhundar i . Det tar mycket att bygga uppen god stam; det går snabbt att rasera den om man inte fården avsättning man behöver. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av polishundar m.m. ide baltiska staterna.
mot · GG02U240 · 1993-01-26 00:00:00 — När regementet 1 flyttar ifrån i Södertäljefriställs stora arealer mark, ett stort antal byggnader ochandra resurser. Lokalerna är moderna och i gott skick. Förnärvarande finns inga planer på hur framöver skallutnyttjas.Hitintills har FN-skolan varit en del av verksamheten påAlmnäs, här har alla kontingenter FN-soldater utbildats ochutrustats.Almnäsområdet skulle vara en utmärkt lokalisering förett framtida, samordnat center för svensk bistånds- ochskyddstruppsverksamhet. Här finns möjlighet att förläggaett stort antal personer som är på utbildning. Här finnsutbildningslokaler i massor och här finns utomhusområdenväl anpassade för övning, t.ex. för uppsättning av tältlägeroch simulerat katastrofhjälpsarbete. För lagerhållning avmateriel, packning och leverans finns storaförrådsbyggnader. Fordon kan garageras och repareras imoderna verkstadslokaler. Test och utprovning avutrustning kan göras i ändamålsenliga faciliteter. Här finnskontor för administration och skolledning, här finnssjukhus, restauranger, simbassäng och fritidslokaler.Kort sagt, här finns alla de resurser som utnyttjats i ettav modernaste regementen.Området ligger i direkt anslutning till , det ärkort avstånd till och de framtidakommunikationerna blir än mer utmärkta närSvealandsbanan tangerar området.Sverige har ett gott internationellt rykte inom skydds-och biståndsarbete. På har tidigare utbildning avutländska FN-funktionärer bedrivits. Ett svensktbiståndscenter skulle också kunna tjäna internationellt,genom att här anordna seminarier och utbildning avutländska biståndsarbetare. Forskning ochkoordinationsövningar kan vara internationella inslag.Rom byggdes inte , och en ny roll förAlmnäsetablissemanget är något som måste växa fram. Ensamordning av här beskrivna funktioner i ett gemensamtcenter kan också bli en ekonomiskt fördelaktig lösning församhället. Det vore därför lämpligt att planera för att påsikt skapa ett svenskt biståndscenter på Almnäsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt biståndscenter iAlmnäs.
mot · GG02U241 · 1993-01-26 00:00:00 — I är nivån och erfarenheterna inomsocialpolitikens område mycket eftersatta. Barnens rätt isamhället är bristfällig och många barn far illa.Den (Eesti Lastefond) arbetarmycket aktivt med att förbättra barnens situation. En avderas främsta insatser utgörs av att förmedla utländskahjälpsändningar utan någon kostnad för mottagaren.Många barnfamiljer har betydande svårigheter med att barn mat och kläder. Arbetslösheten har ökat ochinflationen är omfattande. De som drabbas allra mest av detotrygga samhället är just familjer med många barn.Barnfonden har till uppgift att hjälpa barnfamiljer viakonkreta insatser. Men också att arbeta förebyggande.Genom att t.ex. förhindra att barn placeras på barnhem,vilket tyvärr händer när föräldrarna inte klararförsörjningen. De hjälper även äldre kvinnor som tagithand om sina övergivna barnbarn. Pensionen är mycketliten i (ca 120 Skr) och med den kan en pensionäromöjligen försörja ett barn. Barnfonden har hela Estlandsom arbetsfält, och de förmedlar därför humanitär hjälp tillhela Estland.Fonden leds av en styrelse och kansliet utgörs f.n. av femanställda. De har ett kansli i omfattande 42kvadratmeter. I detta arbetar fem personer och där tasdessutom besöken emot. Statsfinanserna är i betydandeobalans i . Därför har barnfonden fått mycket litestöd av staten, f.ö. finansieras verksamheten via frivilligvälgörenhet.Jag tycker att den Estniska Barnfondens verksamhet ärsynnerligen viktig och angelägen. Jag anser därför att vi frånsvensk sida bör hjälpa den via ett stödså de kan få möjlighet till bättre lokaler och övriga insatsersom skulle underlätta deras arbete. I budgetpropositionenföreslås att ca skall anslås tillregeringens disposition för att bl.a. användas tillfinansiering av insatser som ännu inte kanidentifieras i (prop. 1992/93:100 bil.4 anslag G 1). Jag anser att den börkunna få ett bidrag ur detta anslag motsvarande ca 500 000kr.Det finns många enskilda personer i som skullevilja hjälpa utsatta människor i , men de vet intehur. har det varit möjligt för privatpersoner attsända humanitär hjälp till med portobefrielse. Jagtycker att detta även bör bli möjligt under en avgränsad tidnär det gäller den . Om Postverket inteskulle kunna avstå från intäkterna skulle de istället kunnatrycka upp färdiga adresslappar till Estniska Barnfondenoch uppmana oss att sända över gåvor till utsatta barn iEstland. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett stöd till den EstniskaBarnfonden ur anslag G 1,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser från sida föratt hjälpa den .
mot · GG02U242 · 1993-01-26 00:00:00 — Allt oftare nås vi i av larmrapporter gällandelivsmedelsbrist i gamla . Stora brister råder,inte minst i nuvarande , då det gällerlivsmedelsproduktion, distribution, handel m.m.Under hösten kom propåer från genomSveriges därvarande generalkonsul. Man hade ett akutbehov av matpotatis om . En förhoppningfanns att detta behov skulle kunna tillfredsställas genommedel från SIDA. Uppenbarligen har detta behov intetillgodosetts.I andra sammanhang satsas f.n. vissa ekonomiska medelpå de f.d. sovjetiska staterna. Stora problem råder när nuländerna skall demokratiseras. Ofta leder den snabbaförändringen från planekonomi till marknadsekonomi tillbetydande omställningssvårigheter såväl ekonomiskt sommateriellt. Risken är f.n. mycket stor att människor isvårigheter p.g.a. våldsam inflation, stigande priser m.m.tar sig för att fly väster ut. Den senaste tidensflyktingsmuggling över till kan ses som envarning inför vad som kan komma att inträffa omlevnadsvillkoren i öst ytterligare förvärras.Sverige har det haft vissa överskott avmatpotatis och skulle med fördel kunna avsätta de ovanefterfrågade kvantiteterna till priser som varit acceptabla urSIDAs synpunkt.Vi anser det angeläget att beredskap för akutlivsmedelshjälp via svenska jordbruksprodukter tillskapas.Detta kan vara ett sätt att minimera risken för ökandeflyktingströmmar från de nya staterna i det gamlaSovjetunionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om akut livsmedelshjälp via svenskajordbruksprodukter.