mot · GG02Ub525 · 1993-01-26 00:00:00 — Eleven -- unik individDet är dagens ungdom som bygger morgondagenssamhälle. Det är därför nödvändigt att skolan utformas såatt alla kan känna sig hemma och få den utbildning som manönskar. Utbildningens syfte måste vara att ge elevernakunskap och färdigheter så att de upplever att de värdesättssom unika individer och att de behövs i samhället. Målet förutbildningen ska vara en utveckling av den personligakompetensen både på det intellektuella, emotionella ochsociala planet. Skolan ska hävda etiska normer och värden.PersonalismEtt centralt begrepp i kristdemokratisk ideologi ärpersonalism. En personalistisk människosyn överbryggarmotsatsparen individualism och kollektivism.Personalismen innebär att samhället ska tjänapersonlighetens utveckling, där individen i gemenskap medandra människor utvecklar sin personlighet. Därmedförhindrar man att människan isoleras somgruppen, kollektivet, inte förkväver individenspersonlighet.Vidgad kunskapssynKunskapssynen måste vidgas utöver den kvantitativa ochmekaniska kunskapsinriktning som i hög grad präglat denmoderna utvecklingen, där de inre värdena lätt blirsvårförståeliga och ointressanta. Kunskap innefattar ocksåkänslor, attityder och den inre intuitiva uppfattningen.Andra människors uppträdande kan tolkas genom själv kan identifiera sig med dem. Kunskapsbegreppetmåste därför kopplas till frågan om förståelse, mer tillbegreppet insikt än åsikt.Kristen etikKulturer och länder har ytterst grundat sinexistens och sin verksamhet på värderingar, normer ochetik. Varje kultur har också med olika medel sökt föra dessavärderingar vidare till nästa generation.De kristna grundvärderingarna och den kristna etikenhar utövat ett starkt inflytande på vår kultur. Dessagrundvärderingar har spelat en stor roll vid uppbyggandetav vårt demokratiska samhälle. Vårt samhällesgrundläggande demokratiska värderingar kan intedefinieras och tolkas fristående från en filosofisk ellerlivsåskådningsmässig grundsyn.Syftet med att förankra skolan i etik är inteindoktrinering till en bekännelse, utan att förmedlade värderingar som bör vara grundläggande för det svenskademokratiska samhället. Därmed erbjuds eleven tidigt enreferensram för olika livsfrågor. Med en uttalad etik igrunden är det lättare att visa förståelse för svaga, utsattaoch minoritetsgrupper.Råd och vägledning i det vardagliga livetDen kristna etiken ger råd och vägledning både i detvardagliga livet och för synen på samhället. Uppgiftenmåste vara att skapa en etiskt medveten skola som förutombaskunskaper också ger eleven sådana attityder ochvärderingar, som ett demokratiskt samhälle grundas på.Hela skolan ska präglas av den kristna människosynen.Barn med olika begåvning och ursprung måste behandlasmed samma omsorg och kärlek. Skolan ska reagera skarptmot all diskriminering av barn och vuxna.Undervisningen ska läggas upp så att den fostrar tillsolidaritet i enlighet med ''den gyllene regeln'', som säger:''Allt vad ni vill att människorna ska göra för er, det ska niockså göra för dem.'' Om eleverna ska kunna tränas tillosjälviska insatser, måste de i skolan värdesättas som unikaindivider.Praktisk solidaritetUndervisningen måste även läggas upp så att den fostrartill omsorg och medkänsla. Solidaritet måste utövaspraktiskt. Metoder som gynnar hjälpsamhet och omtankeelever emellan ska i så hög grad som möjligt utnyttjas.En annan huvudtanke i den kristna etiken är det kristnakärleksbudet ''Älska din nästa som dig själv''. Utan en sundsjälvuppskattning i sin egen identitet är det mycket svårt attälska andra. Den som är trygg i sin egen identitet, har ocksålätt att uppskatta andra.Inre etisk kompassDet ska finnas en strävan att ge en inre etisk kompass.Endast genom att dessa inre signalsystem fungerar kanförbud, yttre regler och förordningar minimeras. Ingetsamhälle är nämligen etiskt neutralt.Många elever har bristfälliga kunskaper om det kristnakulturarvet och de kristna grundvärderingarna. Förutom atteleverna får en vag uppfattning om den kristnalivsåskådningen leder detta till svårigheter att tolka storadelar ur litteraturhistorien, konsten och musiken.Ödmjukhet inför naturen och universumDe kristna grundvärderingarna påverkar också sättet attlägga upp undervisningen. I natur- och samhällsorienteradeämnen bör undervisningen betona den mänskligakunskapens gränser och skapa ödmjukhet inför naturen ochuniversum.Balansen mellan naturvetenskapliga och humanistiskakunskaper måste förändras så att man mer betonar etik,historia och andra humanistiska ämnen och moment.FörvaltaFörvaltarskapstanken pekar på det personliga ansvaretför att utveckla de egna personliga resurserna och påansvaret för den yttre miljöns fortbestånd och vitalitet. Ettsådant synsätt kommer att utveckla nödvändig respekt ochödmjukhet i synen på exploatering av människor ochnaturen. Ekologiska samband blir alltså viktiga att betona.Konsekvenser i samhälletDen kristna etiken får även konsekvenser i helasamhället. I 1992/regeringsförklaring deklareras:Ett dynamiskt samhälle ställs inför nya etiska frågor. Inteminst de senaste årens ekonomiska utveckling visarmoralens betydelse för samhällsklimatet. Där moralensviktar, urgröps också tilltron till samhällets spelregler ochinstitutioner. skärps kraven i politiken på en fast etiskgrundåskådning.Den svages rätt till trygghet och integritet och denensammes rätt till delaktighet utgör grunden för en politiksom slår vakt om människans värdighet och samhälletssammanhållning.Begrepp som frihet, rättvisa, solidaritet, respekt,demokrati med mera måste förtydligas och preciseras. Vimenar att dessa begrepp ska förstås utifrån etik. Kanman då förstå begrepp som frihet, rättvisa, solidaritet olika,så att de skulle behöva preciseras?Ja, dessa vackra men mångtydiga begrepp behöverpreciseras. Det har gjorts i direktiven tillläroplanskommittén, genom att förankra begreppen ikristen etik och västerländsk humanism.Ständig vädjan att älska medmänniskanDen kristna etikens så kallade utövare kan vara mer ellermindre goda eller onda -- och det finns förvisso mångamänniskor där lära och liv inte har stämt -- men den kristnaetiken är inte relativ, mer eller mindre god. Den är ettkärlekens imperativ, en ständig vädjan att älskamedmänniskan.Hela vårt rättsväsende, våra lagar har kristna rötter. Såbörjar ju också Västgötalagen : ''ärfrämst i vår lag.'' Vare sig vi är troende eller inte, tillhörkristendomen vårt omistliga kulturarv . SjälvaFN:s grundläggande mänskliga rättigheter utgår från attnågot är sant och rätt.Vår civilisation står och faller med den kristna etikenDå den västerländska civilisationen står och faller medden kristna etiken anser vi att det är rimligt att våra barnfostras i den traditionen. Kan någon ge oss en bättre etik änden kristna? Värdeneutralitet är i alla fall inget alternativ.Våra barn behöver goda normer, regler som gör livet lättareatt leva.På senare tid har vi i och i gång på gångiakttagit hur antidemokratiska stämningar gjort siggällande. Respekten för medmänniskan har förtrampatsrunt om i . Föraktet för svaghet har visat sig hafotfäste i åtskilliga kretsar. Antisemitismens hydra har fåttoss att känna isande kyla. I denna situation, i dettasamhällsklimat fordras självfallet att skolan accentuerar sindemokratiska fostrande roll.Vi kristdemokrater har, sedan partiets start, hävdat attskolan och tillika samhället ska ha den kristna etikensmänniskosyn som grund. Det är därför oerhört glädjandeatt de två senaste regeringsförklaringarna slår fast detta. I1992/regeringsförklaring kan man läsa: ''Skolansverksamhet skall grundas i de etiska normer som genomkristen etik och västerländsk humanism har en djupförankring i vårt land. Skolan skall också ge barn ochungdomar en fast grund för etiska ställningstaganden. ''Med denna värdeförankring vill vi bestämma viktigagrundförutsättningar för tolkningen av det som i för skolancentrala dokument kallas det demokratiska samhälletsgrundläggande värderingar.Samhällets bästa solidaritetsskolaMånga tendenser i samhället antyder att skolan skullebehöva förändras i en riktning som betonar människorspersonliga ansvar för sina handlingar och för sinamedmänniskor. När det gäller skolanssamlevnadsundervisning, måste den ta sikte på hemmetsoch äktenskapets roll som samhällets bästasolidaritetsskola.Samlevnadsundervisningen måste präglas av förståelseoch öppenhet, och den ska ges med sikte på hem och familj.Särskild hänsyn måste tas till de många elever som kommerfrån splittrade hem. Det bör framhållas att samhälletprioriterar äktenskapet som samlevnadsform, framför alltför barnens skull.I alla mänskliga relationer borde konfliktlösning vara ettmycket viktigt inslag. Att hitta lösningar på konflikter kanvara en positiv erfarenhet.Religionens roll som kulturbärare och samhällsbyggareär av avgörande betydelse. Vårt samhälle har sin grund i denkristna traditionen och det kristna kulturarvet, vilka harspelat en stor roll i formandet av värderingar ochlivsmönster. Många elever har mycket bristfälligakunskaper om det kristna kulturarvet och de kristnagrundvärderingarna.En förutsättning för att skolan ska kunna grundas ikristen etik är självfallet att kristendomen inomreligionskunskapsämnet får en central roll i skolansundervisning.Neutral religionskunskapsundervisning unik i EuropaDen svenska neutrala religionskunskapsundervisningenär unik i . Många har trott att att läroplanen 1962,som följdes upp med läroplanen 1969, där denkonfessionella kristendomsundervisningen togs bort undertrycket av agitation från bland annat ochHerbert , var ofrånkomlig, det enda intellektuelltacceptabla. Det är i stället så att neutralareligionskunskap är särling.I det som vi närmar oss med stormsteg är det i sågott som alla länder utom en självklarhet att skolanbedriver en konfessionell kristendomsundervisning, medmöjlighet att välja bort för den som så önskar. Givetvismåste valfriheten finnas även i den svenska skolan. Menden svenska situationen påminner faktiskt mer om den i degamla kommunistländerna.Varning för historielöshetDet är dessutom ytterligt angeläget att skolan tar itu meden allt mer omfattande historielöshet. Alltså bör ävenhistorieämnet ha en central plats i undervisningen.Behandla människovärdet noggrantI synnerhet inom ämnena samhällskunskap ochreligionskunskap ska frågor om människovärdet noggrantbehandlas. Det får konsekvenser för till exempelbehandlingen av frågan om krig och fred, u-landsproblematiken samt medicinskt-etiska frågor.För att ge eleverna samband och förståelse för olikaskeenden blir ett tvärvetenskapligt synsätt nödvändigt.Tekniska, naturvetenskapliga och humanistiska ämnenmåste på ett fruktbart sätt knytas till varandra.Öka inslagen av praktiska och estetiska aktiviteterEn del elever upplever skolan alltför teoretiserad.Många gånger är det de som lyckas dåligt i de flesta avskolans ämnen. Hos dem är risken stor att en känsla avotillräcklighet sprider sig. För att motverka detta börinslagen av praktisk verksamhet liksom av estetiskaaktiviteter öka.Detta kan ske genom integrering i nuvarandeskolämnen. Man bör söka möjligheter att inom varje ämnefå en bättre balans mellan teoretiska studier och praktiskverksamhet och praktisk tillämpning. Men man kan äventänka sig att justera timfördelningen. Dock finns detgränser för hur långt en förändring av timplanen kan tillåtasgå. Vårt moderna samhälle kräver en mängd teoretiskakunskaper och färdigheter. Det är därför av största vikt attalla elever även har bra baskunskaper.Hjälp till i skolans verksamhetDe praktiska inslagen i skolans verksamhet kan ocksåökas utanför den reguljära undervisningens ram. Elevernakan överta en stor del av de praktiska göromålen i denarbetsplats som skolan utgör. I många kommuner har manprövat sådana inslag med goda resultat -- städning,kontorsarbete, arbete i skolmåltidsavdelningen och såvidare. Eleverna ska också medverka när skolans ordnings-och trivselregler formuleras. Eleverna bör alltefter ålderoch mognad engageras i så mycket av det praktiska arbeteti skolan som möjligt. De vuxna i skolan kan fungera somarbetsledare. Målet bör vara att låta elever få egnaansvarsområden i skolan vid sidan av undervisningen.Mer praktiskt arbete inom skolanPraktiskt arbete inom skolans ram skulle kunna ökaelevernas ansvarskänsla för sin skola. Grönsaker odlade iskolans trädgård, möbler reparerade i skolans verkstad,anslag tryckta i skolans tryckpress skulle ge eleverna enupplevelse av varje arbetes värde och en ökad förståelse avförvaltarskapstanken -- människornas uppgift att tjänavarandra. Eleverna skulle också få en större förståelse förvikten av sparsamhet och aktsamhet.Invandrare en resursI undervisningen om andra länder och kulturer måsteinvandrarelevernas föräldrar ses som en resurs. De bör gesmöjlighet att delta i undervisningen. Härigenom ökasförståelsen och samhörigheten mellan svenska ochinvandrade elever.Miljöundervisning måste genomsyra alla ämnenDet är en självklarhet att hoten mot vår livsmiljö måsteuppmärksammas i skolan. Att vårda och förvalta skapelseni stället för att förbruka och föröda den ska vara en bärandetanke i undervisningen. Miljöundervisningen måste därförgenomsyra skolans alla ämnen och inte enbart tas upp videnstaka tillfällen. Detta är viktigt för att vi tillsammans skakunna skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. För att klaradetta måste ett etiskt medvetet samhälle eftersträvas.Föräldrarna har huvudansvaretFöräldrarna har huvudansvaret för fostran av ochomsorgen om sina barn och ungdomar. Skolans uppgifter äratt ge goda inlärningsmöjligheter, utveckla elevernaemotionellt och socialt samt att tillsammans med hemmenskapa trygga och ansvarsfulla individer.Vi anser att en familjepolitik som ökar föräldrarnasmöjlighet att ge sina barn grundtrygghet är en förutsättningför att skolan ska kunna lyckas med sina föresatser.Skolpsykologer och annan elevvårdande personalframhåller att ett ökande antal elever har nervösa ochpsykiska besvär. Många lågstadielärare påtalar att allt flerbarn har koncentrationssvårigheter och andra problemredan när de börjar skolan. rapporter omutvecklingen inom barnomsorgen pekar på att problemenfortsätter att öka.Också dessa förhållanden påvisar behovet av enfamiljepolitik som stödjer föräldrarnas möjligheter att gebarnen stabila, trygga hemförhållanden. Hem och skolamåste stödja varandra och samarbeta för att ge barnen enså trygg och harmonisk uppväxt som möjligt.Familjen är samhällets solidaritetsskolaFamiljen är nämligen samhällets solidaritetsskola, där vilär oss hänsyn, respekt och omtanke. Ökat stöd till familjenär det mest radikala steget för att minska ungdomsproblem,alkoholism, kriminalitet och många andra sociala problem.Rätt att välja skolaI ett fritt samhälle är rätten och möjligheten att väljaskola och att välja sina barns utbildning viktig. Dennagrundläggande princip har också kommit till uttryck i ettflertal internationella konventioner som anslutit sigtill.I och med möjligheten för kommunerna att införaskolpeng och deras skyldighet att ge medel till friskolor harvalfriheten för elever och föräldrar ökat markant. Undersocialdemokraternas tid fanns bara valfriheten för dem somhade råd att betala en terminsavgift. Rätten till att väljaskola måste också följas av rätten till att starta skola, annarsfinns det inga skolor att välja mellan.Flexibelt skolväsendeBehovet av flera utbildningsvägar och pedagogiskametoder ökar. Ett likformigt system kan inte erbjuda denvariation och flexibilitet som framtiden kräver avskolväsendet. Vi kristdemokrater har länge kämpat för attskolan ska kunna rymma flera olika profiler. De friståendeskolorna kommer därför att bli viktiga komplement till detoffentliga skolväsendet.I den statliga utredningen om fristående skolor (SOU1992:38) konstateras att många av dem som valt friskolorhar gjort det för att eleven har särskilda behov som denkommunala skolan inte kunnat avhjälpa.I samma utredning konstateras också att i länder somDanmark och , med generösa offentligabidrag till de fristående skolorna, är de segregerandetendenserna obetydliga, om de alls finns.Den segregation som finns inom dagens skola beror påett segregerat boende och hittillsvarande stelbentaupptagningsområden för skolan. Vi ser därför skolpengensom en förutsättning för att familjerna på samma villkor ochoberoende av ekonomisk ställning ska kunna välja skola,därmed motverkas tendenser till segregation. Om inte braekonomiska förutsättningar ges till de fristående skolorna,konserveras dagens ojämlika och orättvisa system.Konkurrens på lika villkorTyvärr konkurrerar inte de fristående skolorna på likavillkor. Visserligen är skolpengen på avgenomsnittskostnaden i kommunens skola, men dåfriskolorna inte är momspliktiga och därmed, till skillnadfrån de kommunala, inte kan dra av momsen, utgörbidraget i realiteten . Detta är interättvist, och därför bör även friskolorna bli momspliktiga.De allra flesta friskolorna har dessutom, för att klaraekonomin, sett sig tvungna att ge sin personal låga löner.Flexibelt lågstadiumVi kristdemokrater vill införa ett flexibelt lågstadium däreleverna går tre till . Med ett sådant system ökarförutsättningarna för att de äldre eleverna kommer atthjälpa sina yngre kamrater och därmed skapassamhörighet. Varje elev får då den tid som behövs för attnå grundläggande kunskaper. Med kontinuerlig uppföljningkan extra resurser sättas in på ett tidigt stadium till de eleversom behöver. Detta leder i sin tur till att det högre upp iåldrarna inte behöver läggas så stora resurser på svagaelever. Eleven ska alltså inte lämna lågstadiet förrän elevenhar tillräckliga baskunskaper. Detta sätter i sin tur press pålärare och skola att lägga ned de resurser som behövs för atteleven ska kunna lämna lågstadiet efter maximalt fyra år.Utveckla läslustenFör elevens skull bör utvärdering ske redan efter förstaläsåret. Extra viktigt är det att skolan ser till att varje elevfår en fungerande läskunskap och utvecklar läslust.Elevernas kunskaper bör utvärderas kontinuerligt för attskolan ska kunna sätta in åtgärder . Görs detta kan manskräddarsy individuella program vilket borde leda till attåtgärderna inte uppmärksammas på ett negativt sätt.Under en följd av år har elever med olika typer avhandikapp i allt högre grad integrerats i den vanligaundervisningen. Vi finner det mycket positivt atthandikappade elever får möjlighet att vistas tillsammansmed andra elever. Det är dock viktigt att utvärderaresultatet av integreringen. Tillräckliga resurser måsteavsättas för de handikappades behov.BetygFör att skolan ska kunna nå målsättningen att förmedlakunskaper och attityder för livet, måste skolarbetet präglasav samarbete utan konkurrens och av kreativitet. Dettagäller inte bara relationerna lärare--lärare och lärare--elevutan också elev--elev. Dagens relativa betygssystem medförstora problem bland annat på detta område. Genom attelevernas prestationer jämförs med vad deras kamrateråstadkommer skapas en situation som i vissa lägen urartar ibetygshets och konkurrens mellan kamrater.Det är därför mycket bra att dagens betygssystemföreslås att bytas ut. Med ett kursrelaterat betygssystembetygsätts eleven utifrån centralt fastställda mål och jämförsdärmed bara med sig själv.Betyg säger inget om människovärdetÄven med ett nytt betygssystem är det viktigt att varamedveten om att alla betygssystem kan få icke önskvärdakonsekvenser, framför allt för elever med dåliga betyg.Betygens uppgift är främst utvärdering, antagning till högrestudier, information och för vissa elever motivation. Vidansökan till högre studier ska betygen kunna viktas medhänsyn till utbildningens art. Betygen säger däremotingenting om elevernas människovärde, varken understudietiden eller i framtiden.Låt hela personligheten komma till sin rättSkolan måste också utveckla andra metoder förutvärdering som låter människors hela personlighet kommatill sin rätt. Praktiska färdigheter bör väga tyngre vidbetygsättningen i ämnen där det är möjligt.Ingen ska kunna underkännasI en modern obligatorisk skola ska ingen elev som deltari undervisningen få betyget och stämpeln underkänt för sininsats. Betygssystemet måste vara konstruerat så att det ärpraktiskt möjligt för en majoritet av eleverna att nå högrebetyg än endast godkänt. Betyg i bör förstagången ges efter ungefär halva skolgången. Därmedkommer skoltiden, under vilken eleven haft ett fåtal lärare,att ligga till grund för betyget. som det förberedereleven inför högre stadium där hon/han i betydligt störreutsträckning än tidigare väljer ämnen och får flera olikalärare.Inför tjänstgöringsbetygVi kristdemokrater menar att det är orimligt att skolan isin utvärdering fixerar sig enbart vid att dokumenteraelevernas teoretiska kunskaper, när en av förutsättningarnaför inlärning är en trivsam och trygg miljö. Därför börskolan också dokumentera elevernas samarbetsförmåga,uppträdande och förmåga att skapa trivsel i skolan. Det kanske i form av ett slags ''tjänstgöringsbetyg'' som redovisas påett separat papper. Detta skulle, förutom att det bidrar tillatt öka trivseln i skolan, även vara en bra förberedelse förarbetslivet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om morgondagens skola.