ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A236 · 1993-01-26 00:00:00 — Beredskapsarbeten för utförsäkrade från A-kassan Lågkonjunkturen blir nu allt värre och arbetslöshetenväxer därefter. Under nedgångens början valde såväl densocialdemokratiska som den borgerliga regeringen att satsapå ett flertal olika utbildningsinsatser. Detta tog sig uttrycki form av utökade antal högskoleplatser, mer avarbetsmarknadsutbildning och exempelvisutbildningsvikariat.Dessa satsningar var och är bra. De har dock visat sigotillräckliga. Det finns en risk för att utbildning som intekan relateras till yrkeslivet blir utbildning för utbildningensegen skull samt för att förbättra arbetslöshetsstatistiken.Under 1993 kommer de som redan i början avlågkonjunkturen blev arbetslösa att drabbas av utförsäkringfrån A-kassan. Dessa blir allt fler då långtidsarbetslöshethar blivit ett allt vanligare fenomen. De ska då enligt laggaranteras beredskapsarbeten.För dessa personer saknas åtgärder och antaletberedskapsarbeten är på tok för litet. De tvingas iställetleva på socialbidrag. En verklighet som varken deutförsäkrade eller samhället tjänar på. börnoteras att olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder lämparsig olika bra för olika regioner. För glesbygdsområden ärexempelvis ofta beredskapsarbeten det enda rimligaalternativet till öppen arbetslöshet, då utbildning och andraarbetsmarknadspolitiska insatser ofta saknar kopplingvidare i näringsstrukturen.Nu behövs därför en omprioritering av de resurser somsatsas på arbetsmarknadspolitiken. En större andel börsatsas på särskilda beredskapsarbeten i samband medutförsäkring från A-kassan.Det är nödvändigt med mer effektivasignalsystem mellan A-kassor och arbetsförmedling. I ingen automatisk information från A-kassan om vilkaindivider som utförsäkras. Sådanasignalsystem bör säkras så att beredskapsarbeten kanorganiseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attberedskapsarbeten tillskapas åt dem som är eller riskerar attbli utförsäkrade från A-kassan.
mot · GG02A237 · 1993-01-26 00:00:00 — I den av regeringen tillsatta utredningen om enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring ingår i direktiven skall inrätta en A-kassa även för egenföretagare (dir.1992:24). Det är bra att detta direktiv finns med iutredningen. Det skulle dock vara önskvärt om man kundegå snabbare fram just i frågan om A-kassa föregenföretagare.I dagens mycket besvärliga konjunkturläge är detönskvärt om nyföretagande kan stödjas på alla sätt,vet vi att det är många företag som råkar ut förproblem och riskerar gå omkull. I båda fallen skulledet vara bra om det fanns en A-kassa för egenföretagare.Om man vill starta ett företag så känns det tryggt att kunnabetala in till A-kassan så att man får ekonomiskt stöd omföretaget går omkull. Ens beslut att våga starta ett företagkanske avgörs om man vet att det finns en viss ekonomiskkompensation om man råkar illa ut. finns det barasocialbidrag för den som tvingas lägga ned sitt företag.Riksdagen behandlade senast frågan om en A-kassa för egenföretagare. Utskottet valde då att avvaktamed att ta ställning i frågan tills att den sittande utredningenkommit med förslag (1991/92:AU11). Jag anser att fråganbör brytas ut ur utredningen och skyndsamt behandlas avriksdagen så att en A-kassa för egenföretagare kan inrättasfrån . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en A-kassa föregenföretagare bör inrättas från .
mot · GG02A238 · 1993-01-26 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslår kulturministern en nyform för stöd till bevarande av kulturvärden vid ombyggnadoch underhåll av bostäder m.m. Anslaget bör benämnasKulturstöd vid ombyggnad m.m. och beslutsramen uppgåtill . Stödet kommer att ges iform av engångsbidrag och skall även kunna utgå tillkomplementbebyggelse i vid mening under förutsättning attbostäder är dominanta i miljön.Det finns anledning att tro att detta kommer attstimulera ombyggnadsverksamheten och bidra tillbevarandet av värdefulla kulturmiljöer. Nästan lika viktigt inuvarande konjunkturläge inom byggsektorn är att stödetkan bidra till att skapa fler arbetstillfällen förbyggnadsarbetare som annars löper risk att bli arbetslösa. Idet sammanhanget kommer frågan om byggnadsarbetarnaskompetens att bli aktuell.Ombyggnadsarbeten i äldre fastigheter ställer krav påarbetsmetoder och materialval som verkligen bidrar till attbevara det autentiska i miljön. Erfarenheten visar att dennakompetens alltför ofta saknas, speciellt hos yngrebyggnadsarbetare. För att de avseddakulturmiljöbevarande effekterna skall uppnås måste manalltså se till att kompetent arbetskraft används.Ett sätt att åstadkomma detta är attlänsarbetsnämnderna får i uppdrag att, inom ramen för sinnormala utbildningsverksamhet, upphandla eller på annatsätt anordna utbildningar för arbetslösa byggnadsarbetaremed inriktning mot gamla byggtekniska metoder inomframför allt murning, snickeri och målning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning för byggnadsarbetaresom därigenom kan sysselsättas med ombyggnadsarbete ikulturhistoriskt värdefull bebyggelse.
mot · GG02A239 · 1993-01-26 00:00:00 — Posten Arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgår iArbetsmarknadsdepartementets budget /94 till över28 miljarder kronor eller av all inkomstskatt.Detta belopp ställs till ()förfogande för olika åtgärder för att bekämpaarbetslösheten. Inför /92 fastlades ett antalmål för AMV:s verksamhet. Ett av dessa var att eftersträvaett effektivt resursutnyttjande. Om detta sägs det ibudgetpropositionen:Något resultat har inte redovisats av detta krav. ------ Att göra en bedömning av effektiviteten iverksamhetsgrenarna är däremot svårt eftersom etttillfredsställande underlag för en sådan prövningfortfarande saknas i årsredovisningen. För att enmeningsfull bedömning skall kunna göras måste utfördaprestationer inom verket relateras till insatta resurser. Iårsredovisningen redovisas styckkostnaden för en delarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa är dock svåra atttolka eftersom inga bakomliggande orsaker till variationenmellan budgetåren nämns. Verket måste utvidgauppföljningen av styckkostnaderna till att omfatta flerprestationer och åtgärder.Situationen är utomordentligt otillfredsställande.Allmänhetens tilltro till arbetsmarknadspolitiken skadas.Enstaka fall av misshushållning och felinriktade insatseruppmärksammas och tas till intäkt för kritik av helaverksamheten. Jämförelser mellan kostnader och utfall förolika typer av åtgärder som underlag för val av lämpligåtgärd försvåras. Möjligheten till direkt erfarenhetsutbytemellan olika länsarbetsnämnder grundad på skillnader inyckeltal och resultat av utförda effektmätningar försvåras,vilket i sin tur minskar möjligheten att öka den totalaeffektiviteten. Jämförelsen mellan insatser i verkets egenregi och köpta resurser försvåras vilket kan leda till att manutan närmare analys bibehåller en onödigt dyrbar ochmindre effektiv av anslaget, d.v.s. det vanliga''osthyvelsparbetinget'' i olika statliga verksamheter,motsvarar nästan på kronan den samlade kostnaden för allautbildningsbidrag inom den yrkesinriktaderehabiliteringsverksamheten. Detta visar hur oerhört storabelopp som skulle kunna frigöras för andra insatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att följa uppeffektiviteten inom arbetsmarknadspolitiken.
mot · GG02A240 · 1993-01-26 00:00:00 — Vid övergången till flexibla lönebidrag den 1 juli 1991utgick lönebidrag av lönekostnaden för c:a6 000 anställda hos statliga arbetsgivare och med 90 procentför c:a 16 000 anställda hos allmännyttiga organisationer.Den förordning (1991:333) som utfärdades av densocialdemokratiska regeringen gav det entydigabeskedet att de flexibla lönebidragen skulle tillämpas ävenför bidrag beslutade . Nuvaranderegering har tills nu följt samma mönster.Det innebär att arbetsgivare (organisationer) fårlönebidragen omförhandlade för sina anställda och i deflesta fall reduceras bidragen. På arbetsställen därekonomiska möjligheter att ta över ett kanske betydandelöneansvar inte finns uppstår då problem som i många fallresulterar i uppsägningar.Samtidigt står klart angivet i betänkandet 1990/91:AU12, som behandlar flexibla lönebidrag, följande:''Regeringsförslagen biträds av utskottet, som isammanhanget understryker att de nya reglerna inte fårtillämpas på ett sådant sätt att anställningstrygghetenriskeras för de handikappade som har enlönebidragsanställning. ''Det framgår att uttalandet i betänkandet -- som blevriksdagens beslut -- inte är liktydigt med förordningen frånsamma år, 1991. Detta är en besvärande otydlighet till menför länsarbetsnämndernas handläggning av ärenden somskall omförhandlas och i de fall dessa överklagas tillArbetsmarknadsstyrelsen.Vad regeringen föreslår i årets budget är att ta ett halvtsteg tillbaka och försäkra vissa kulturinstitutioner omekonomiska förutsättningar för fortsatt verksamhet. Dettaberör endast en marginell del av alla arbetsgivare som fårlönebidrag för någon anställd, och inte någon på denallmännyttiga sidan.Det kan därvid ifrågasättas om de uppsägningar avanställda, som många organisationer tvingas göra på grundav att lönebidragen reduceras, är förenliga medriksdagsbeslutet. Det måste också ifrågasättas om anställdavid just vissa kulturinstitutioner är mer betydelsefulla änandra lönebidragsanställda och därför föreslås gynnade.Skall förslaget tolkas så att arbetsuppgifterna ochverksamheten vid dessa kulturinstitutioner är viktigare änorganisationers uppgifter och verksamhet?Enligt min uppfattning bör regeringen undersöka omnämnda direktiv till AMS är tydliga och samstämmiga.Regeringen bör också pröva frågan om övergången tillflexibla lönebidrag gällande ''gamla beslut'' sker på sätt somupplevs rättvist och mest samhällsnyttigt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydliga och samstämmigadirektiv till AMS,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragsreduceringar somleder till uppsägningar av arbetshandikappade.
mot · GG02A241 · 1993-01-26 00:00:00 — Ändrade regler för KAS upplever f.n. ett extremt besvärligtarbetsmarknadsläge med hög arbetslöshet och mångavarsel. Mycket stora insatser görs också av regeringen föratt klara av de akuta bekymren. Hela arsenalen avarbetsmarknadspolitiska insatser sätts in och dessutomprövas flera nya metoder, en del okonventionella sådana.Stelbenta byråkratiska system håller så smått på att luckrasupp. Bl.a. har reglerna för arbetslöshetsersättningenändrats och ytterligare förändringar väntas.Vad gäller bestämmelserna för KAS (kontantarbetsmarknadsstöd) gäller en rad skilda villkor för atterhålla ersättning. Bland annat sägs i lagen om kontantarbetsmarknadsstöd att ersättning endast utgår för dem somdeltar i utbildning om särskilda skäl föreligger. Det finns idagsläget anledning att se över dessa bestämmelser. Delstycks reglerna tolkas olika från fall till fall över landet, delshindrar bestämmelserna dem som önskar att bedriva någonform av studier i väntan på att ta ett jobb.Självfallet skall man vara beredd att avbryta kursen mangår, om man erbjuds ett arbete. Man är alltså anmäld somarbetssökande. Men i det arbetsmarknadsläge som idagråder är det tyvärr inte så vanligt att detta inträffar. Därförbör de nuvarande KAS-reglerna ändras och liberaliseras.Det måste vara bättre att de som önskar studera -- iförsta hand bedriva deltidsstudier t.ex. inom KomVux -- iväntan på arbete också kan få möjlighet till KAS, ev någotreducerat belopp. Alternativet är ju att personen i fråga integör någonting under sin väntan på arbete. Detta ärpassiviserande och ytterst olyckligt.Vi föreslår därför att de nuvarande bestämmelserna förKAS ses över och förändras enligt våra synpunkter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts avseende förändrade regler förKAS.
mot · GG02A243 · 1993-01-26 00:00:00 — De s.k. kulturvårdsföretagens uppgifter, organisation och finansiering I regeringens budgetproposition redovisarkulturministern, efter samråd medarbetsmarknadsministern, översiktligt vad deninterdepartementala arbetsgruppen avseende de s.k.kulturvårdsföretagen avser att utföra framdeles.Inte minst i inland har kulturvårdsföretagenen central betydelse för att upprätthålla och utvecklameningsfull sysselsättning. Den bestående struktur- ochsysselsättningskrisen i inlandet styrker ytterligare underdessa företags betydelse framöver.I kulturvårdsföretagen inrymmer en sektorsövergripande roll vad avser politikområdenaarbetsmarknadskultur och regionalpolitik. Just häri liggerden stora ''utmaningen'' i att söka utveckla dessaföretagstypers förutsättningar att klara meningsfullsysselsättning i utsatta glesbygder. Då måste kreativitet,gränsöverskridanden mellan politikområden ochokonventionella metoder lyftas fram, stimuleras ochtillämpas.Av ministerns redovisning framgår att hargruppen ägnat sig åt tekniska detaljer kring flexiblalönebidrag och därtill relaterade frågor. Framöver, anförkulturministern, skall gruppen studera möjligheter att finnanya driftformer, frågor kring beredskapsarbete m.m.Tiden är nu mogen för att en samlad och bred översyngörs kring kulturvårdsföretagens arbetsuppgifter m.m. ochatt inte minst denna översyn sker i ett perspektiv av ''Hurskall dessa företagstyper vidareutvecklas''. Jag förordar ettmer offensivt och utvecklingsinriktat perspektiv än vad deninterdepartementala arbetsgruppen fått sig ålagt.Det är väsentligt att den interdepartementalaarbetsgruppen får ett bredare mandat att utifrån ett meroffensivt och utvecklingsinriktat perspektiv föreslå envidareutveckling av kulturvårdsföretagens arbetsuppgifter.Blir arbetsuppgifterna för betungande bör regeringenöverväga att tillkalla en utredare för ändamålet.Utredningen bör få i uppgift att i ett brett,utvecklingsinriktat perspektiv se över kulturföretagensarbetsuppgifter, utvecklingsmöjligheter, huvudmannaskapoch finansiering m.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i fråga om en bred ochutvecklingsinriktad översyn av de s.k.kulturvårdsföretagens uppgifter, huvudmannaskap ochfinansiering.
mot · GG02A244 · 1993-01-26 00:00:00 — har i allt störreutsträckning engagerat sig i arbetsmiljön på de kommunalaarbetsplatserna, och det kan synas som om miljökraven härär större än inom den privata sektorn.Föreskrifterna om arbetsplatsernas utformning harsuccessivt skärpts, vad som ena året har betraktats somgodtagbart kan dömas ut. I viss utsträckning kandessutom föreskrifterna tolkas olika hårt avyrkesinspektionens distrikt och enskilda tjänstemän. Detfinns naturligtvis ingen obestridlig sanning och självklaruppfattning som omfattas av alla i dessa frågor. Många kravkan uppfattas som en överstandard.Konsekvenserna av detta kan bli att viktiga kommunalasamhällsnödvändiga verksamheter kan bedrivaseftersom kommunerna saknar ekonomiska resurser attbygga om sina lokaler så att de tillfredsställeryrkesinspektionen.Med hänsyn till att en kommun, till skillnad mot ettföretag, inte arbetar efter lönsamhets- elleröverlevnadsprinciper uppstår en speciell symbios mellanyrkesinspektion, berörd förvaltningsledning och personalenpå den undersökta arbetsplatsen. Mot denna trefaldighetblir det sedan svårt för centrala tjänstemän och politiker atthävda andra synpunkter.Det handlar om att skapa balans mellan självklaraarbetsmiljökrav och ekonomiska förutsättningar. Då detfinns anledning anta att det finns en stordiskrepans mellan dessa två begrepp, vore det befogat attregeringen ser över tillämpningen av arbetsmiljölagen ochutfärdar sådana rekommendationer som står i samklangmed vad kommunernas ekonomi tillåter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpning av arbetsmiljölagen.
mot · GG02A247 · 1993-01-26 00:00:00 — Ombyggnadsstöd till landsarkivet i har beslutat att kyrkobokföringen skall flyttasfrån pastorsämbetena till skattemyndigheterna. Enkonsekvens av detta beslut är att alltkyrkobokföringsmaterial , som finnshos pastorsämbetena, ska levereras till landsarkiven.Denna reform började träda i kraft den 1 juli 1991.Landsarkivet i har genom schablonberäkningkommit fram till att ca 5.000 hyllmeterkyrkobokföringsmaterial ligger på pastorsämbetena iVästsverige. när det börjar bli aktuellt attkyrkoböckerna ska komma till landsarkivet, krävs detnågon form av tillbyggnad.Kyrkoböcker utgör det mest efterfrågade materialet vidett landsarkiv, och hanteringen av dem kommer att krävaavsevärd personalförstärkning. Det har beräknats att detenbart i behövs ca 15 personer för att dels klaraalla de skriftliga förfrågningar som finns på detta material,dels klara hanteringen i forskarsalen.Landsarkivet i är ett av landets sju landsarkivoch dess distrikt omfattar och , ,och . Centralt är landsarkivetunderställt Riksarkivet.Huvudbyggnaden av landsarkivet i uppfördesåren 1910--1911. Tomten skänktes till staten av Göteborgsstad 1908.Ur arbetsmarknadssynpunkt utgör detta projekt ettvärdefullt tillskott till sysselsättningen för den hårtdrabbade byggsektorn i Göteborg.Regering och riksdag har gjort stora satsningar påinfrastruktur i landet i form av vägar, broar och järnvägarvilket är värdefullt. Det är dock viktigt att även övervägaexempelvis andra angelägna statliga byggen som också kange sysselsättning åt bredare grupper inombyggarbetarkåren.Vi anser därför att en skyndsam utredning bör göras avmöjligheterna att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärderprioritera ombyggnadsstöd till landsarkivet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombyggnadsstöd till landsarkiveti .
mot · GG02A248 · 1993-01-26 00:00:00 — De deltidsarbetslösas situation är ett av de allvarligasteproblemen på arbetsmarknaden. Det är också ett stortkvinnooch ungdomsproblem. Det finns ca 80 000personer som markerar a-kassa och som ärdeltidsarbetslösa.Som deltidsarbetslös har man möjlighet att få ersättningfrån a-kassan . Därefter får man välja mellan attförsöka leva på deltidslön eller att säga upp sig och därefterbli helt arbetslös, vilket strider mot den moraliskauppfattningen om att jobba och göra rätt för sig.Syftet med 150-dagarsregeln var när den tillkom 1987 attfå arbetsgivarna att erbjuda den deltidsanställda en högresysselsättningsgrad. Detta var i en högkonjunktur. ärsituationen annorlunda.De deltidsarbetslösa är lågprioriterade påarbetsförmedlingen , dels för att de har ett arbete, delsför att arbetsförmedlingens arbetssituation är så ansträngd.Detta gör att de som utförsäkras på grund av 150-dagarsregeln ökar drastiskt. 1992 var det 8 000--10 000personer som befann sig i denna situation. Med dennedskärning som på allvar börjar i kommuner ochlandsting kommer problemet att växa snabbt.Det har i motioner och interpellationer krävts attregeringen skall göra något åt nämnda problem.Den enda möjlighet vi ser att lösa de deltidsarbetslösasvillkor är att 150-dagarsregeln upphävs och samordnas medvillkoren för heltidsarbetslösa, detta eftersom syftet meddenna regel inte uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för deltidsarbetslösa.
mot · GG02A249 · 1993-01-26 00:00:00 — är reglerna för starta-eget-bidrag sådanaatt personer inte kan komma i fråga även omman uppvisar en bärkraftig affärsidé och uppfyllerkriterierna i övrigt för bidraget.Det finns åtskilliga exempel på lyckade uppstarter medsitt ursprung i gymnasieskolans fina satsning som kallasUNG FÖRETAGSAMHET. De ungdomar som arbetarmed dessa projekt är i regel 18 eller . De är på väg urskolan till en svår arbetsmarknadssituation och har ofta stödfrån äldre och erfarna handledare m.fl.I det läget är det viktigt att man inte förlorar momentum,vad gäller påbörjade projekt, mental inriktning ochmålsättning, genom att först tvingas släppa sina idéer omeget företag och göra en rundvandring via arbetslöshet,ungdomspraktik, med mera, innan man nårkvalificeringsåldern 20 år.Det framstår för mig som strategiskt att målmedvetetbygga vidare på den grund man lagt i gymnasieskolan ochbetrakta starta-eget-bidrag till 18- och 19-åringar som ettlikvärdigt alternativ till ungdomspraktiken.Även andra än ungdomar ur UNGFÖRETAGSAMHET kan vara aktuella genom bra idéeroch stöd från sin omgivning.Enligt min mening borde det vara möjligt, och önskvärt,att ändra på dessa regler och bevilja starta-eget-bidrag åt18- och 19-åringar vilkas projekt i sedvanlig ordning bedömstrovärdiga i den prövning som arbetsförmedling ochlänsarbetsnämnd alltid gör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring av reglerna för starta-eget-bidrag.
mot · GG02A250 · 1993-01-26 00:00:00 — Alla prognoser pekar på att den stora arbetslöshetenkommer att hålla i sig. Folkhögskolornas arbetssätt ochpedagogik har visat sig fungera bra förarbetsmarknadsanpassad utbildning.Folkhögskolorna själva är bekymrade över att mångasom vill gå på folkhögskola har problem med att kunnafinansiera sina studier, i första hand de som är arbetslösa.Detta har särskilt varit påtagligt vid rekryteringen tillkurserna som skall genomföras med medel från 106-miljonersanslaget som beslutades av 17 december1992.Det vore önskvärt med en förändring så att det blirmöjligt att bedriva studier med bibehållen A-kasseersättning. Regeringen har genom en förändring avförordningen om arbetslöshetsförsäkring (SFS 1992:1334)skrivit att en person under vissa villkor kan få studera pådeltid med bibehållen A-kasseersättning.I praktiken har det visat sig gå bra att läsa ett enskiltämne på t ex KOMVUX med bibehållen A-kasseersättning.Den som vill gå en planlagd folkhögskolekurs på deltid fårdock inte ersättning, trots att en sådan kurs ger en bredkompetens och behörighet i flera ämnen.Det är av stor vikt att detta förändras så att möjlighetenatt läsa med bibehållen A-kasseersättning även skallomfatta studier på folkhögskola.Med den situation som kommer att råda påarbetsmarknaden borde detta även omfatta heltidsstudier.Förutsättningen skall givetvis vara att den arbetslöse står tillarbetsmarknadens förfogande, håller kontinuerlig kontaktmed arbetsförmedlingen och är beredd att avbryta sinastudier om arbetsförmedlingen kräver det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet att läsa påfolkhögskola med bibehållen A-kasseersättning även vidheltidsstudier.