mot · GG02U608 · 1993-01-26 00:00:00 — Utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter DemokratinDemokratin utgör grunden för ett fritt, öppet ochtolerant samhälle, där mänskliga rättigheter respekteras.Varje människas rätt att uttrycka sin mening och att frittvälja sina ledare är ingen rätt förbehållen de rika.Demokratin har ett egenvärde men är också nödvändigför en positiv samhällsutveckling, ekonomisk tillväxt ochhänsyn till miljön. Avsaknaden av demokrati har under långtid undergrävt förutsättningarna för utveckling i många och direkt bidragit till missförhållandena i fornakommunistländer. Övergången till demokrati är nödvändigför att eliminera riskerna för krig och konflikter.Demokratin har en avgörande roll när det gäller attgarantera minoriteters rättigheter och skapa ett tolerantsamhällsklimat där mänskliga olikheter saknar betydelse.Oavsett hudfärg, kön, politisk uppfattning, religiös tro ellersexuell läggning garanteras individerna samma rättigheter.Svensk utrikes- och biståndspolitik bör vara en drivkraftför demokratin i världen. Genom bistånd kan politiskmångfald och övergång till flerpartisystem uppmuntras.Biståndet måste också bli ett ännu effektivare instrumentför främjandet av mänskliga rättigheter, även om nyckelntill framgång är insikt hos inhemska makthavare ochbefolkning. vinner endast trovärdighet i kampen förmänskliga rättigheter och demokrati om varje avsteg frånhumanitära principer fördöms på samma sätt -- oavsett ivilket land det sker eller av vem det begås.Stöd nya demokratierUnder senare år har diktaturregimer runt om i världenfått ge vika inför människors krav på frihet och politiskmångfald. Utvecklingen har på många håll gått mycketsnabbt. , alltså som den sjunganderevolutionen inleddes i och föll, varhela 38 av 45 stater i söder om eller enpartistater. Bara , påhösten 1990, hade hälften inlett diskussioner om allmännaval. I styrs flertalet länder av civila regeringar,och den politiska omdaningen har också möjliggjort viktigaekonomiska reformer. Demokratisering av de öst- ochcentraleuropeiska länderna har stor betydelse förutvecklingen i hela , för såväl säkerhetspolitik somekonomi.I varje enskilt land måste nu chansen att bygga ett stabiltdemokratisk samhälle tillvaratas. avförtryck och envälde är vägen dit ofta lång och snårig, medrisk för bakslag. Därför ser vi det som en huvuduppgift förSverige att stödja utvecklingsprocesserna i dessa länder ochaktivt medverka till att stegen tas i rätt riktning.Demokratisk infrastrukturFörvaltningsbistånd, stöd till lokal självstyrelse,uppbyggande av rättsväsende, stöd till förberedelser ochgenomförande av val, utbildning av journalister verksammainom fria medier samt utveckling av det spirandepartiväsendet är viktiga inslag i ett utvidgatdemokratibistånd. Demokratins villkor såsomyttrandefrihet, tolerans och respekt för minoriteter måstebyggas ut inom ramen för det kunskapsutbyte som äger rummellan och mottagarländerna.Stöd fristående organisationerI de länder som fortfarande styrs av totalitäramakthavare måste av naturliga skäl stödet tilldemokratiseringsprocessen gå via fristående kanaleroberoende av den styrande regimen. Insatserna kan riktastill oppositionella organisationer, kyrkor, fackföreningar etcsom tar avstånd från det auktoritära ledarskapet och arbetarmot dödsstraff, tortyr, censur etc.Frivilliga biståndsinsatser bidrar till pluralism ochmångfald i mottagarländerna. Sedan lång tid tillbakakanaliseras exempelvis det tyska biståndet till viss del viastiftelser knutna till politiska partier. När enskildaorganisationer i stöder uppbyggandet avmotsvarigheter i skapar det ökad mångfald isamhället och ger många människor möjlighet att delta idemokratiska beslutsformer.BiståndsfonderDet finns också möjlighet att låta biståndet kanaliserasvia speciella fonder som sätts upp som allmänna stiftelser imottagarländerna. Pengarna kan sedan finnas för bådestatliga och frivilliga privata sökande som konkurrerar medvarandra. Systemet förutsätter dock att regimen tolererarviss politisk mångfald och opposition.Bistånd för mänskliga rättigheterAtt försvara mänskliga rättigheter anses av vissa regimervara samma sak som att underminera ''den allmännaordningen''. I finns ett starktengagemang för de mänskliga rättigheterna i världen, bådehos allmänhet och politiker. har flerän 50 000 medlemmar.Respekten för de mänskliga rättigheterna måste vara enledstjärna i den svenska utrikespolitiken.Mr-värderingAlla biståndsprojekt borde utvärderas utifrån ettmänniskorättsperspektiv. Svenska biståndsmedel får intemedverka till projekt som kränker någon grupps mänskligarättigheter. Biståndssatsningar bör i möjligaste mån främjamänniskorättssituationen på ett positivt sätt. Hänsyn till demänskliga rättigheterna bör tas i såväl förberedelse ochgenomförande som utvärdering av biståndsprojekt, i likhetmed de miljöutvärderingar som genomförs.Biståndsavtal med folkrättslig prägelBiståndsavtalen med mottagarländerna bör ges enfolkrättslig prägel genom att hänvisa till vissainternationella normer. Detta är ett sätt att knyta demänskliga rättigheterna till biståndspolitiken.Årlig rapportDet är positivt att regeringen i årets budgetpropositionkommenterar de mänskliga rättigheterna i de länder som ärmottagare av svenskt bistånd, vilket ger läsaren enmöjlighet att sätta biståndsinsatsen i relation tillbiståndsmålet. En brist är dock att uppgifterna ärförhållandevis osystematiska och urvalet en aninggodtyckligt.I fortsättningen vore det värdefullt om den svenskaregeringen noggrant redovisade läget för mänskligarättigheter och demokrati i de länder som är mottagare avsvenskt bistånd. Den bör därför i ensärskild rapport till redogöra försituationen och utvecklingen i mottagarländerna.Information, dokumentation och forskningFör att skall ha en hög kompetens krävs attforskning kring de mänskliga rättigheterna ochtillämpningen av dem stimuleras. Inom regeringskanslietpågår nu förberedelsearbetet med den aviseradeforskningspropositionen, som även kommer att behandlautrikespolitisk forskning. Redan nu finns det anledning attpåtala det behov av stöd till mr-forskning som finns i Sverigeidag. Inom framförallt samhällsvetenskaplig och juridiskutbildning bör mr-frågor få ökad uppmärksamhet.DiktaturerVarje ny generation måste vinnas för demokratins ideal.Erfarenheten säger oss att demokratin ständigt måsteförsvaras mot dess fiender.Självfallet går det att hitta brister i demokratin, meningen har lyckats presentera något alternativ som har färrenackdelar. Efter dagar går den ideologiskaskiljelinjen mellan demokratier och diktaturer.Den kinesiska regimen har sedan massakern påHimmelska fridens torg inte visat ett enda teckenpå vare sig på demokrati eller respekt för de oliktänkandesrättigheter. Brutala tortyrbestraffningar förekommer. Frånflera av de forna i , bl.a.Uzbekistan och , rapporteras om förföljelseav de oppositionella. I fortgår våldet ochrasdiskrimineringen av svarta. släpper intejärngreppet om , och människor som lyckas fly tillbl.a. Listan kan fortfarandegöras alltför lång när de gäller regimer som helt enkeltnonchalerar de mänskliga fri- och rättigheterna.Sverige bör kontinuerligt följa utvecklingen i de ländersom på något sätt behandlar medborgarna i strid mot demänskliga fri- och rättigheterna, samt internationellt verkaaktivt för att situationen förbättras.Avskaffande av dödsstraffetTrots demokratins landvinningar och den utbreddarespekten för mänskliga rättigheter fortsätter länder i bådeöst och väst att tillämpa dödsstraffet. Det avskyvärda idödsstraffet kan inte uttryckas bättre än vad den ryskeförfattaren skrev:I det ögonblick förstod jag -- inte med min hjärna, intemed mitt hjärta utan av hela min varelse -- att alla deförklaringar jag hört om det berättigade i dödsstraffet ärskamligt nonsens, att detta mord är den grövsta förbrytelseni världen, hur många människor som än har samlats för attbegå det.Sverige måste fortsätta att aktivt verka för en breduppslutning kring de internationella konventioner som finnsmot dödsstraffet. Globalt bör ljuset fästas vid det frivilliga,andra tilläggsprotokollet till den internationellakonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter(ICCPR) om dödsstraffets avskaffande både i fredstid ochkrigstid.Det är en ömsesidig angelägenhet att de baltiska staternaknyts till det nordiska och även det europeiska samarbetet.Det fortsatta samarbetet skulle gynnas av att dessa ländersluter sig till det nordiska synsättet på människorättsfrågoroch därmed avskaffar dödsstraffet.FNs rollKommunismens fall i blev en milstolpe idemokratins historia. I de internationella samfunden finnsen alltmer utbredd samstämmighet kring dessa frågor --även om det finns många länder som inte tagit ett endasteg i riktning mot politisk eller ekonomisk liberalisering. Idagens läge finns trots allt en samstämmighet som skaparstörre förutsättningar än någonsin att internationellt vidtaåtgärder mot regimer som bryter mot de mänskligarättigheterna.Att främja respekten för de mänskliga rättigheterna ärenligt stadgan en av FN:s huvuduppgifter. finnsuppenbart svårigheter med att leva upp till deförväntningarna. finns en opinion för att FN aktivtska medverka även i interna konflikter i syfte att försvaramänniskovärdet. Ett uttryck för detta synsätt var när ,sanktionerat av FN, gick in i för att räddamänniskor från svält.Av helt förståeliga skäl framförs krav om att FN böragera i fråga om bl.a. Bosnien, mot bakgrund av defullkomligt oacceptabla övergrepp civilbefolkningendagligen utsätts för i inbördeskriget.Sverige bör inom aktivt delta idiskussionen om dess framtida roll och uppgifter inför nästaårhundrade. bör överväga om gemensammainterventioner ska initieras i FN:s regi i länder därupprepade, grova brott mot de mänskliga rättigheternasystematiskt begås. Detta kan motiveras av att enintervention kan förhindra att inre spänningar sprider sig tillnärliggande länder och därmed orsakar en internationellkonflikt.För att nå målet om ett starkare FN med ett ökat globaltförtroende och faktisk effektivitet krävs ocksåen förändring av FN:s interna organisation. Det är orimligtatt FN:s medlemmar inte fullgör sina ekonomiskaförpliktelser gentemot organisationen. och övriganordiska länder bidrar per capita till FN:s budget långt merän många andra i-länder.I juli 1992 presenterade FN:s generalsekreterare enrapport om preventiv diplomati, fredsbevarande ochfredsskapande verksamhet under namnet ''An agenda forpeace''.Generalsekreteraren slår fast att ''efter det kalla krigetsslut finns förutsättningar att uppfylla målen i FN-stadganoch organisationen har fått en andra chans och detinternationella samfundet får inte tillåta att den ännu engång lamslås.'' Regeringen bör därför aktivt medverka tillförnyelsen av FN utifrån vad som ovan anförts.FN och den nya generationenFN får en allt starkare roll i världen.Internationaliseringen av ekonomi, miljöfrågor etc kräverett globalt tankesätt av kommande generationer. Redanidag märks tydligt att FN blir allt viktigare i dialogen mellannord och syd, globala utvecklingsfrågor, fred och säkerhetosv.Det finns anledning att också på hemmaplan ökaintresset för vad som sker inom ramen för FN, särskilt hosden unga generationen. För att öka unga människors insyn,kunskap och delaktighet i FN-arbetet skulle precissom , och kunna utseungdomsdelegater till . hartidigare haft ungdomar med i den svenskaFN-delegationen.Regeringen bör verka för att ungdomar aktivt får delta iFN-arbetet.Den internationella konferensen om mänskligarättigheterUnder 1993 kommer i FNs regi Den internationellakonferensen om mänskliga rättigheter att hållas. I sambandmed denna bör aktualisera det tragiska faktum attländer som ratificierat konvention förmänskliga rättigheter inte lever upp till konventionensinnehåll.Etniska konflikterI pågår omvälvande förändringar just . Devästeuropeiska länderna håller på att lösa uppnationsgränser och skapa en monetär och politisk union.Genom den demokratisering som påbörjats inom detforna har tidigare undertryckta motsättningarkommit . Det har resulterat i en mängd konfliktermellan olika etniska grupper. Vissa har lett till väpnat våldoch det finns stora risker för att regelrätta inbördeskrigbryter ut, t ex i . Många befarar att dennasituation kan leda till att människor tvingas på flykt ochskapa massvandringar till väst. Om inte läget stabiliserasfinns en grogrund för nya auktoritära regimer.Inom den europeiska säkerhetskonferensen (ESK) harminoritetsproblemen kommit att uppmärksammas allt mer.Minoritetsgrupper finns i de allra flesta stater, men få villerkänna att det förekommer diskriminering. I demokratierhar hänsyn till minoriteters mänskliga rättigheter ökat i taktmed den demokratiska utvecklingen.Regeringen har tidigare poängterat att kraftigtbör förstärka samarbetet i vår region och aktivt försökafrämja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen.Regeringen framhåller också att liksom övriganordiska länder av geografiska och historiska skäl har ensärskild roll att spela.Ett sätt att göra detta vore att utveckla en kunskapsbaspå detta område, som skulle användas både i förebyggandesyfte och för konfliktlösning. Det skulle kunna göras i ettnordiskt samarbetsprojekt, där även forskare från de nyastaterna i vårt närområde deltar.MR-centrumSverige har i FN och andra internationellaorganisationer mött stor respekt för sin politik vad gällermänskliga rättigheter. Många bedömare -- även utländska --har emellertid förvånats över att vårt land saknarmotsvarighet till nationella ''centra'' för mänskligarättigheter av det slag som finns i våra grannländer.Den forskning som bedrivs i utförs framför alltvid juridisk fakultet. har t.ex.på vetenskaplig grund utvecklat kunskaper ocherfarenheter i syfte att främja mänskliga rättigheter.Forskning med samhällsvetenskapliga förtecken bedrivsbl.a. vid vid Lundsuniversitet och Utrikespolitiska institutet.Eftersom ämnet mänskliga rättigheter ärtvärvetenskapligt är det speciellt besvärande attsamhällsvetarna är så illa representerade, i all synnerhetsom det bland MR-expertis ofta hävdas att regelverket nu äri det närmaste fullbordat och att största uppmärksamhetendärför borde fästas vid tillämpningen. Problemet medtillämpningen är naturligtvis i hög utsträckning ettsamhällsvetenskapligt spörsmål.Det vore därför angeläget att utveckla och samordna detarbete som utförs inom MR-området. Till exempel börman även specialisera sig på minoriteters rättigheter ochmetoder att lösa etniska konflikter med fredliga medel.Staten bör befrämja verksamhet som är av direkt nyttasåsom att utveckla metoder för medling.Genom att utnyttja ett redan etablerat institut skullekostnaderna hållas nere som dess kunskaper ocherfarenheter kan komplettera och integreras i projektet.Regeringen bör få i uppdrag att i enlighet med vad somhär anförts undersöka möjligheterna att upprätta ettnationellt centrum för mänskliga rättigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om synen på demokrati i svenskutrikes- och biståndspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till demokratiskinfrastruktur,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till friståendeorganisationer,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsfonder,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av mänskligarättigheter i biståndet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsavtal med folkrättsligprägel,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om årlig rapport om läget förmänskliga rättigheter i mottagarländerna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information, dokumentation ochforskning om människorättsfrågor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt börverka för avskaffande av dödsstraffet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FN:s nya roll,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomars medverkan i FN-samarbetet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etniska konflikter.