mot · GG02A267 · 1993-01-26 00:00:00 — Relativt sett mer stödtilldelades tjänstesektorn och mindre till industrisektorn.Det egentliga stödområdet har begränsats till områden därlångsiktiga strukturella problem finns, men möjlighet harfunnits till flexibilitet vid tillfälliga svårigheter.Beslutsprocess och resurser har decentraliserats från centraltill lokal nivå. Lokala initiativ har uppmuntrats.Den borgerliga regeringen har tappat kontrollen överden regionalpolitiska utvecklingen. Man talar gärna om atthela skall leva, men gör inget för att svara upp motdet kravet. Det förhåller sig dessvärre tvärtom. På en radpolitikområden förstärks den regionala obalansen genomregeringens politik för avreglering, bolagisering ochprivatisering. Marknadskrafterna tar inget ansvar för attåstadkomma regional utjämning.Vår strategiDen traditionella regionalpolitiken är naturligtvis viktigför människor i glesbygd, men man skall dock ha klart försig att det är sektorspolitiken som betyder mest. Påregionalpolitiken satsar vi några miljarder kronor ,medan hundratals miljarder fördelas över landet inomandra politikområden. Störst betydelse för glesbygd harsatsningar på infrastruktur och olika kommunikationer,satsningar på utbildning, de interkommunalaskatteutjämningsbidragen samt fördelningen av deoffentliga transfereringssystemen. Dessa politikområdenlägger i själva verket grunden för möjligheterna att bo ocharbeta i glesbygd och få rimlig service. De regionalpolitiskainsatserna kan därutöver ge viktiga bidrag för att befrämjatillväxt, valfrihet och rättvisa.Därför är vår handlingsplan för att skapa tillväxt ocharbete så viktig för hela . Den avgörandeförutsättningen för regional balans är att sysselsättningenkan öka. Vår sysselsättningsplan innebär jobb ellerutbildning åt fler än 150 000 personer. Erfarenheten visaratt ökad sysselsättning minskar skillnaderna i arbetslöshetmellan regionerna.Industrin är huvudsakligen lokaliserad utanförstorstäderna. Dess konkurrenskraft har förbättrats högstavsevärt. Detta kommer att stärka de svenskabasnäringarna inom skogs- och järn-stålindustrin i ettinternationellt perspektiv. Detta är av utomordentligt storbetydelse för skogslänens utveckling.Den inriktning av regionalpolitiken som den haft underden tidigare socialdemokratiska regeringen bör ligga fast.Den har varit mycket framgångsrik.Våra förslagVårt program för tillväxt och sysselsättning är av storbetydelse för en jämn regional utveckling över . Vivill särskilt framhålla följande.En av de viktigaste insatserna för regional utveckling äratt förbättra infrastrukturen i form av vägar, järnvägar ochteleservice. Den kraftfulla satsning som sker måste ocksåkomma alla regioner till del och knyta samman hela Sverigei ett effektivt kommunikationsnät.Utbildning och forskning är andra viktiga inslag isåväl regional- som näringspolitiken. Detta måste beaktasvid fördelning av resurser till universitet och högskolor.Utbildningsnivån är lägre i skogslänen. Ökningen av antaletutbildningsplatser med 85 000 som vi föreslår kommer attöka förutsättningarna för regional utjämning. Den innebären expansion för gymnasieorterna i länen.Vår byggsatsning ger 10 000 nya jobb inomindustrin. Socialdemokraternas tillväxtsatsning gerindustrin och skogslänen helt nya förutsättningar.En viktig utgångspunkt för oss socialdemokrater är attregionalpolitiken inte får begränsas till insatser inom vissaöronmärkta anslag. Om jämlika villkor för bosättning ocharbete skall kunna upprätthållas i hela landet, måsteregionalpolitiskt tänkande prägla skilda politikområden.Det är regeringen som har det yttersta ansvaret för att såsker. Därför måste formerna utvecklas för samordningav statens insatser inom och mellan olika samhälls- ochpolitikområden så att de regionalpolitiska målen främjas.Det gäller inte minst den verksamhet som bedrivs genomstatliga verk, myndigheter och bolag. Den är ofta avavgörande betydelse för att regionalpolitiska mål skalluppnås. Det gäller exempelvis inom Posten, ochVägverket. Rationaliseringar måste genomföras för attstatlig verksamhet skall vara effektiv, men en samordningoch en helhetssyn måste prägla arbetet så att intemålsättningen om regional balans går förlorad.Vi socialdemokrater har mot den här bakgrunden bl.a.motsatt oss privatisering av de företag som hanterar våragemensamma naturtillgångar som t.ex. skog, vattenkraftoch malm. Dessa är av så avgörande betydelse för vårt landsvälstånd och framtid, att vi anser att staten även i framtidenskall vara ägare till de statliga bolagen. somVattenfall, , och har för skogsläneninneburit jobb och möjligheter till industriell utveckling.Den borgerliga regeringen tycks till varje pris viljaprivatisera och sälja ut statliga egendomar. Detta kommeratt få allvarliga regionalpolitiska effekter. Redan nu innebäravkastningskraven på att hela bygder ödeläggs tillföljd av uppsägningar. Det mest tydliga exemplet ärJokkmokks kommun.Vi anser därför att det är nödvändigt med enfördjupad analys ur ett regionalpolitiskt perspektivav de omstruktureringar och regionaliseringar som skettav de statliga verken samt hur staten skall kunna bedriva ensamordnad sektorspolitik. Detta vore ett värdefulltunderlag inför eventuella beslut om bolagiseringar,privatiseringar och avregleringar av statliga monopol.Likaså är det angeläget att de regionalpolitiska effekternaav lägre offentliga utgifter och minskade transfereringarklargörs.Regeringen bör få i uppdrag av att göra ensådan analys. Regeringen måste också ta sitt ägaransvargenom att se till, att orter och regioner som drabbas avuppsägningar inom ges förutsättning till fortsatteller ny sysselsättning.Det är också angeläget att regeringen lever upp till detuttalande som gjort om att vidlokalisering av nya myndigheter skall annanlokaliseringsort än i första hand prövas.Likaså bör en samlokalisering och samverkan avflera myndigheter kunna göra det möjligt att upprätthållaservicen i utsatta orter i glesbygden. Regeringen måste tillseatt en sådan utveckling kommer till stånd.En grundläggande förutsättning för att regionalpolitikenskall bli framgångsrik är att ta till vara de lokalainitiativen. I många kommuner pågår en kraftsamlingför att få fram goda idéer. De enskilda medborgarnasinitiativkraft, idérikedom och skaparförmåga ger möjlighettill en effektiv användning av de resurser som finns.Samhällsorganen måste stimulera sådana aktiviteter ochvara lyhörda för förslag som kommer fram. Det åliggerregeringen att verka för detta. Den kooperativautvecklingen måste stödjas.En särskild satsning bör också göras för att stödjakvinnligt företagande över hela landet. Ett intressantförslag till åtgärder har utarbetats av . Olikakvinnliga nätverk har också lämnat konstruktiva förslag. Iavvaktan på ett mer samlat grepp om dessa förslag föreslårvi, att vid varje länsstyrelse bör ett kunskapscentruminrättas för att stödja olika former avsysselsättningsskapande aktiviteter bland kvinnor. En delav de ökade resurser vi föreslår till länsanslagen nedan börgå till sådana aktiviteter. Härutöver är det nödvändigt att haen effektiv samordning av aktiviteter inom detta område.Det gäller att stödja de nätverk som finns, spridainformation, ha ett effektivt erfarenhetsutbyte, föreslåändringar av gällande regler osv. Vi menar att ett sådantcentralt bör inrättas vidGlesbygdsmyndigheten i . Till detta avsätter vi 1miljon kr.Mot bakgrund av det synnerligen allvarligasysselsättningsläge som råder föreslår vi att anslaget D 2. Regionala utvecklingsinsatser ökas med 80 miljonerkr utöver regeringens förslag samt att anslaget D 6.Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m.räknas upp med . Därutöver tillförsGlesbygdsmyndigheten ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /94 anvisar ettramanslag på utöver vad regeringenhar föreslagit,2. att avslår de av regeringen ibudgetpropositionen föreslagna riktlinjerna i fråga omkarensdagar och ersättningar inomarbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet samt i fråga om utbildningsbidragen,3. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /94 anvisar ett reservationsanslag på 7140miljoner kronor utöver vad regeringen har föreslagit,4. att till Regionala utvecklingsinsatser /94 anvisar ett reservationsanslag på 80miljoner kronor utöver vad regeringen har föreslagit,5. att till Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m. för /94 anvisarett reservationsanslag på utöver vadregeringen har föreslagit,6. att till /94 anvisar ett reservationsanslag på enmiljon kronor utöver vad regeringen har föreslagit,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den aktivaarbetsmarknadspolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörandearbetsmarknadsutbildningen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagsutbildning inomarbetsmarknadspolitiken,10. att beslutar att arbetsmarknadsavgiften ilagen (1981:691) om socialavgifter fr.o.m. den 1 januari1994 skall vara ,11. att hos regeringen begär förslag omfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen i enlighet medvad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten för deltidsarbetslösa tillarbetslöshetsersättning,13. att godkänner vad i motionen anförts omräntestöd vid tidigareläggning avinfrastrukturinvesteringar,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avpolitiken för arbetslivets förnyelse,15. att hos regeringen begär ett hållfaståtgärdsprogram för kompetensutveckling i näringslivet ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att regeringen verkarför att arbetsgivarna tar sitt ansvar för ett aktivtjämställdhetsarbete,17. att hos regeringen begär att ett förslag omobligatorisk företagshälsovård utarbetas med en inriktningsom anges i motionen,18. att godkänner förslaget om ändring i lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. ienlighet med bilaga 1,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen avregionalpolitiken,20. att hos regeringen begär förslag till enanalys ur regionalpolitiskt perspektiv av omstruktureringaroch sektorspolitiken i enlighet med vad som anförts imotionen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ägaransvar för anställdainom ,222. att beslutar om inrättande av ettkunskapscentrum för kvinnligt företagande vid varjelänsstyrelse enligt vad som anförts i motionen,323. att beslutar om inrättande av ett centraltkunskapscentrum för kvinnligt företagande vidGlesbygdsmyndigheten i enlighet med vad som anförts imotionen,24. att hos regeringen begär ett samlat,långsiktigt och hållbart program för stärktastatsfinanser.4