mot · GG02Jo639 · 1993-01-26 00:00:00 — Försurningen allt akutareFörsurningen av vårt lands marker och vattendrag blirallt akutare. Varje ny forskningsrapport som publicerasvisar att läget är sämre än vad man trott. Det ärframför allt utsläppen av svavel- och kväveoxidföreningarsom orsakar den tilltagande försurningen.Sverige har reducerat sina svavelutsläpp kraftigt, imånga andra länder pågår reduceringar av utsläppen.Problemet är att kväveoxidutsläppen inte har minskat ochatt reduceringen av svavelutsläppen inte är tillräcklig för attkomma ned på nedfallsnivåer som är oskadliga.De internationella avtal som finns om begränsningarav svavelutsläppen förväntas inte minska svavelnedfalletöver med mer än 5--. För att vi ska kunna räkna med en varaktigförbättring krävs utsläppsreduceringar med iförhållande till dagsläget. bör i de internationellaförhandlingarna inte nöja sig med mindre.Beträffande kväveoxidutsläppen måste visa hurman skall uppnå målet med en 30-procentig reducering frånår 1980 till 1998. har --92 ingennämnvärd minskning överhuvud taget skett. Deminskningar av utsläpp som skett vid fasta anläggningar hartyvärr motverkats av ökade utsläpp från trafiken.Katalysatorer i bensindrivna personbilar räcker ej för attminska utsläppen av kväveoxid från vägtrafiken till enacceptabel nivå.En allt större del av utsläppen härrör från tunga fordon,arbetsmaskiner och flyget.Forskningsrapporterna är alarmerande och djuptoroandeI t.ex. Monitor 12 ''Försurning och kalkning av svenskavatten'', , konstateras bl.a. följande:Någon nämnvärd minskning av nederbördens surhet harännu inte ägt rum. I uppgår pH-värdet inte tillmer än 4,2--4,3, vilket innebär att nederbörden fortfarandeär mer än tio gånger surare än i förindustriell tid. IMellansverige och längs är det suranedfallet nästan lika omfattande -- det genomsnittliga pH-värdet i regn och snö är där 4,4--4,5.Närmare 40 % av landets sjöar riskerar att drabbas avförsurning om ytterligare effektiva åtgärder ej genomförs. Iett försök att uppskatta värdeförlusten som våra försuradesjöar utgör hamnar summorna på 1--2 miljarder.En undersökning från visar attskadorna på och skogar nu är såomfattande att de ekonomiska förlusterna förmodligenkommer att kunna räknas i omåret.En stark oro finns att ytterligare stress för träden, t.ex.en torrsommar, kan utlösa en omfattande skogsdöd. Då ärdet för sent med effektiva insatser.Det mest oroande är de tröskeleffekter som kan inträffai våra marker, vilket betyder att när bl.a. pH-värdet sjunkitned till en viss gräns kan det relativt snabbt ske kemiska ochdärmed biologiska förändringar i marken som snabbtminskar trädens överlevnadsgrad. Det kan resultera iomfattande skogsdöd under en kort tidsperiod.Även kvävemättnaden ger tröskeleffekter. Allvarligt ärockså att markens innehåll av ämnen som neutraliserar detsura nedfallet, på många håll närmar sig alltför låga nivåer.I delar av , , och ärvi nu nära ett pH-värde i marken, där det plötsligt kan skedramatiska förändringar i markens naturliga kemiskabalans. Sjunker pH-värdet ytterligare frigörs giftigametaller -- t.ex. aluminium som normalt är bundet och intepåverkar biosfären -- och både växter och djur skadas.Även försurningen av marker i inger stor oro.Beroende på bl.a. jordart är stora områden hårt drabbadeav försurningen och vidsträckta områden tycks ha litenmotståndskraft mot ytterligare försurande nederbörd. Enfaktor som ytterligare förvärrar situationen är den s.k.surstöten vid snösmältningen.På några års sikt -- kanske -- hotasskogstillväxten och timmerkvalitén och därmed storaekologiska och ekonomiska värden.Regeringen föreslår ytterligare kalkningsinsatser bl.a.finansierade via avgifter på kväveoxidutsläpp. Problemet är att kalkningen endast delvis kanlindra symptomen. Det löser inte själva problemen. Som attbota ett benbrott med smärtstillande medel. Skönt en stundmen ohållbart.ÅtgärderSverige måste vidta egna åtgärder för att minska vårainhemska utsläpp av svavel- och kväveoxider; det är fråganom att minska vägtrafiken, effektivisera energisektorn,åtgärder i jord- och skogsbruket, m.m.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamtkomma med förslag till ytterligare nedskärningar av landetssvavelutsläpp.Riksdagen har tidigare beslutat att kväveoxidutsläppenska reduceras till 1995. Mednuvarande utveckling kommer inte detta mål att uppnås.Målet bör också skärpas -- förslagsvis bordekväveoxidutsläppen minska till år 1995.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamtkomma med förslag till ytterligare nedskärningar av landetskväveoxidutsläpp.Vi kan konstatera att det finns två olika slag av utländskaförsurande utsläpp som kräver olika behandling. Åtgärder i behandlarvänsterpartiet i en annan motion.Dels är det utsläppen från de som p.g.a.vindriktningen starkt påverkar . De brittiskaregeringarna har visat ett stigande men fortfarandeljumt intresse för att reducera utsläppen. Även britternasjälva borde ha intresse av minskade utsläpp eftersomskadorna i de brittiska skogarna är bland de allvarligaste iEuropa.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att tillsammansmed den norska regeringen starta förhandlingar med denbrittiska regeringen i syfte att snabbt reducera de brittiskautsläppen väsentligt.Oavsett andra förhandlingar som förs på detta område,svavelprotokoll, EG-förhandlingar, är frågan av sådan viktatt dylika förhandlingar mellan dessa tre bör igångsättas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen skyndsamt kommermed förslag till ytterligare nedskärningar avsvavelutsläppen,2. att begär att regeringen skyndsamt kommermed förslag till ytterligare nedskärningar avkväveoxidutsläppen,3. att begär att regeringen tillsammans medden norska regeringen startar förhandlingar med denbrittiska regeringen i syfte att snabbt reducera de brittiskaförsurande luftföroreningarna.