mot · GG02L710 · 1993-01-26 00:00:00 — EG:s konsumentpolitik vilar på tre ben:marknadenregler konsumentstödMarknaden:Den stora marknaden skall gynna konsumenternagenom större sortiment, lägre kostnader och pressadepriser.Detta är en av grunderna för EG.Regler:Reglerna om konsumentpolitiken finns på ett par ställeni traktaten.Konsumentpolitiken kommer in redan när man talar omatt skapa den stora marknaden via fri rörlighet för varor,tjänster, kapital och arbetskraft.Det finns två huvudregler för den fria handeln inom EGoch EES. De är harmonisering och ömsesidigtgodkännande (Cassis de Dijon-principen).Harmonisering innebär att EG genom produktdirektivreglerar säkerhetskraven, det ömsesidiga godkännandet attmedlemsstaterna accepterar varandras regler.Det står att skall ställa sina förslagmed utgångspunkt från en ''hög nivå'' vad gällerkonsumentsäkerhet.Även ländernas regler skall ligga på en ''hög nivå''.Det innebär att i varje EG-direktiv som gäller frihandelnskall det också finnas regler för konsumentskyddet(Essential requirements).Dessa regler måste i princip accepteras avmedlemsstaterna, och man får inte förbjudamarknadsföring och försäljning av varor och tjänster somuppfyller villkoren i reglerna.Direktiven på denna grund finns alla i stort sett redan iEES-avtalet och är ett slags maximidirektiv sommedlemsstaten eller EES-landet inte får avvika ifrån.KonsumentstödKonsumentstödet handlar om konsumentpolitiken itraditionell mening, dvs. åtgärder som handlar om att stärkakonsumenternas ställning på marknaden, inte regler som ärproduktrelaterade. är skillnaden hårfin, exempelvisreglerna om produktsäkerhet.Denna form av konsumentpolitik infördes i EG-traktaten genom Maastrichtavtalet.Inom EG diskuteras ett nyttkonsumentpolitiskt program omfattande åren 1993--97.Detta har följande principer:integration med andrapolitikområden (exempelvis miljöpolitiken)information/utbildning konsumenträtt hälsa ochsäkerhet konsumentrepresentation förstärkning avkonsumentens ekonomiska intressenMed utgångspunkt från detta program finns bl.a.följande på gång inom EG:konsumentintressetbeträffande livsmedel, betalningssystem och finansiellatjänster prioriteras miljömärkningkonsumentdeltagande vid standardisering garantier ochafter sales service över gränserna förstärkning avkonsumentorganisationernas roll ansvarsregler förtjänster konsumtionsskulder jämförtesterkontantlösa betalningssystem videotex satellit-TV-reklam ''privatlivets helgd'' (personregister och liknande)''konsumentår''CCC () kommer attengagera sig i detta arbete och det gör likaså Euro Coop därSverige redan är medlemmar. Däremot har det uppståttsvårigheter för konsumentråd att bli erkänt av EG.Anledningen lär vara att konsumentmedverkan av misstaginte blivit inskrivet i . Vi utgår från att dettarättas till i de kommande överläggningarna om ikraftträdande.EES-avtalet och ett eventuellt inträde i EG kräver storainsatser för och av konsumenterna. En helt fri marknadinnebär stora fördelar genom ett utökat utbud av varor ochen större priskonkurrens. Den innebär också riskereftersom den förutsätter att konsumenterna har tillgång omfattande information och kunskaper tillräckligt för attkunna utnyttja denna. Den kräver också en omfattandemarknadsbevakning, organisation för att lösagränsöverskridande tvister m.m.Både CCC och Sutherlandsrapporten påpekar attkonsumenternas tveksamhet inför den fria europeiskamarknaden beror på att man inte ägnat dessa frågortillräcklig uppmärksamhet och att man måste vidtaåtgärder för att få något ordentligt genomslag.CE-märkningen har redan visat sig vara ett problemeftersom den används av mindre nogräknade tillverkare ioch utanför . Leksaker och elektriska artiklar harvisat sig vara direkt livsfarliga trots märkning.En av de viktigaste frågorna i EG-samarbetet och som viredan, i viss utsträckning och med stor framgång, deltar igäller standardiseringen. EG förutsätter en aktivkonsumentmedverkan i standardiseringen. Det medför attdet måste finnas tillräckligt med pengar avsatta för detta.Vidare måste det finnas tillgång påkonsumentrepresentanter som kan delta i jobbet både härhemma och i EG. Det går inte att bara ''slänga in enkonsument'' och tro att den i detta mycket specialiseradearbete skall kunna klara både teknik och konsumentintresseoch dessutom behärska språk.Dessutom måste de med nuvarande system betalas avdet företag eller den branschorganisation som är berörd.Det finns lite men inte tillräckliga pengar i EG:s budget attbetala konsumentrepresentanter med. Vi har väldigaproblem för att kunna utnyttja de få, utanförkonsumentverket, som kan kallas för experter.I detta läge föreslår regeringen att man skall ta bort detmålrelaterade bidraget till konsumentinriktadstandardisering. Detta måste vi med skärpa protesteramot, och s-ledamöter har i en annan motion föreslagit enlösning.Marknadsbevakningen måste ut . I ettläge då kommunerna drar ner på sin konsumentvägledningär fältet öppet för hur mycket dåliga varor som helst. Riskenatt man börjar dumpa undermåliga varor i är stor.Frågan kan inte vänta på den tillsattaKonsumentpolitiska kommitténs förslag.Enligt beräkningar kostar de nyaarbetsuppgifter som följer med ca 6 miljonerkronor, något som skall tas genom omfördelning av befintligverksamhet tillsammans med de ca inedskärning som är budgetförslagets verkliga innebörd.Detta är naturligtvis helt orimligt och kan inte genomförasutan allvarligt men för hela verksamheten.Regeringen bör därför ikompletteringspropositionen återkomma med förslag omåtgärder för att säkra de arbetsuppgifter som följer av EES-avtalet.En annan viktig fråga är gränsöverskridande tvister.Vilken hjälp och stöd kan en svensk konsument få, för attföra talan i exempelvis spansk domstol, om man gjort ettdåligt köp under semestern? Var kan svenska konsumenterfå information om hela den djungel som finns i närdet gäller garantier och reklamationsregler?Även denna fråga bör rimligtvis vara löst innan träder i kraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ikompletteringspropositionen lösa de akutakonsumentfrågor som uppkommer genom .