mot · GG02So601 · 1993-01-26 00:00:00 — Lågkonjunktur och omstruktureringar i samhället harinneburit stor arbetslöshet och neddragningar av service iform av bl a barnomsorg. Många föräldrar känner stororo och upplever sig också vara svikna avsamhället.Man känner sig också utsatt inför alla de traditionella,sociala och samhälleliga krav som ställs på föräldraskapet.De flesta föräldrar har ambitionen att vara goda föräldraroch är det också. Trots detta har många föräldrar genombrist på socialt nätverk behov av utbyte av erfarenheter ochkunskaper med andra föräldrar.Riksdagen beslutade att en allmänföräldrautbildning skulle införas och gälla tiden omkringbarnets födelse. Den skulle knytas till landstingens mödra-och barnhälsovård samt BB. I första hand skulle personalsom har den vardagliga och nära kontakten med föräldrarnamedverka vid föräldrautbildningen, dvs barnmorskor vidmödravårdscentralerna, barnsjuksköterskor ochdistriktssköterskor vid barnavårdscentralerna samtbarnsköterskor och sjuksköterskor på BB.I beslutet ingick att målet för verksamheten var attbarnfamiljerna skulle få en bättre situation. Vidare skulleföräldrar få stöd i sitt föräldraskap och inflytande över sinegen och barnens situation. I ett senare skede avföräldrautbildningen skulle barn och ungdomar förberedasför vuxenroll och eventuellt blivande föräldraroll. För att nådet målet utarbetades tre delmål, som sammanfattningsvisavsågs att ge ökade kunskaper möjligheter tillkontakt och gemenskap möjligheter till medvetenhet omoch påverkan av samhälleliga förhållanden.Den statliga utredningen, , somutarbetade förslaget hade också uppdrag att bl a ge förslagtill föräldrautbildning under barnens förskoleålder ochskoltid. Förslagen har ännu inte behandlats av riksdagen.Det har visat sig att genom föräldragrupper inomframförallt mödra- och barnhälsovårdens regi har oftabarnfamiljernas sociala nätverk stärkts. Föräldrar och barnhar kommit i kontakt med andra familjer, blivit vänner ochskapat nya gemenskaper. Det är ur många aspekter viktigtatt föräldrautbildningen får en ökad status och lyfts framsom en viktig och sanktionerad uppgift inom framför alltmödra- och barnhälsovården.Trots riksdagsbeslut om införande av föräldrautbildningomkring barnets födelse har den inte fått det genomslagsom förväntades. Föräldrautbildningen inom mödra- ochbarnhälsovårdens ram är ojämt och olikvärdigtuppbyggd i landet. Det finns en del landsting som har enrelativt god utbyggnad. över hela landet har dockverksamheten gått tillbaka . Orsaken kanvara brist på politisk uppbackning och låg status. Bristandehandledning och konkurrens med övriga arbetsuppgifterkan vara andra orsaker.Bakom framgångarna med föräldrautbildning i delandsting som har den mest utbyggda verksamheten liggerframförallt målmedvetna satsningar på fortbildning ochuppbackning från politiker och chefstjänstemän.Det är angeläget att föräldrar med barn inombarnomsorg, oavsett om den är privat eller offentlig, och iskolan också ges möjlighet att träffas till föräldrautbildningmed den målsättning som tidigare beslutat om.Eftersom föräldrautbildningen inte fått det genomslagsom förväntades, kan det finnas anledning att på nytt utredaföräldrautbildningens betydelse, organisation och innehåll iett samhälle i stor förändring. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt föräldrautbildningen inom mödra- och barnhälsovårdenbör ges ökad status och ökat stöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt föräldrautbildning inom barnomsorg och skola börsanktioneras och stödjas,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en utredning med bl a uppdrag att utredaföräldrautbildningens betydelse, organisation och innehållbör tillsättas.