mot · GG02A713 · 1993-01-26 00:00:00 — De permitteringsregler, med full permitteringslön frånarbetsgivaren, som infördes har i praktiken försämratanställningstryggheten för många arbetstagare ochdessutom skapat stora problem i många företag ochbranscher. Ett stort och ökande antal arbetstagare förlorari dag sina anställningar i stället för att bli permitterade ettpar veckor. Det har blivit för dyrt för företagen attpermittera. Nuvarande permitteringsregler fungerar alltsåinte i praktiken. Detta betyder att möjligheten att lösatemporära eller säsongbetonade nedgångar i verksamhetenutan att säga upp arbetstagare i realiteten har försvunnit.Svårigheterna med dagens permitteringsregler är särskilttydliga bland landets småföretag samt inom hela branschenmed korta orderstockar eller stora säsongsvariationer som tex bygg, reparation och underhåll. Företagen ser sigtvingade att säga upp en del av sin personal ''för säkerhetsskull'' i stället för att permittera tillfälligt. Man har inte rådatt permittera. Överallt där permittering är ett alltförkostsamt sätt att parera fluktuationer i verksamheten, finnsen extra stor försiktighet när det gäller antal anställda.Detta betyder i praktiken att viktiga delar av svensktnäringsliv, p g a icke fungerande permitteringsregler, har enviss underkapacitet, som arbetslösheten ökar.Beräkningar för exempelvis måleribranschen visar att enväsentlig del av arbetslösheten direkt beror på dagenspermitteringsregler. av branschenssäsongbetonade arbetslöshet skulle försvinna om mantillämpade de permitteringsregler som gällde . Deturordningsregler som tillämpas vid uppsägning gör attdet är samma människor, de sist anställda, somåker ut och in i företagen. Detta medför stor otrygghet ochlidande för ett stort antal arbetstagare.I ett flertal branscher och i landets småföretag generellthar alltså dagens permitteringsregler lett till både onödigtstor arbetslöshet och förändrad anställningstrygghet för desist anställda. De nuvarande permitteringsreglernaskapades för att utjämna olikheter mellan olikakollektivavtalsområden. Avsikten var att lagvägen förbjudaall permittering. Detta har man i praktiken nära nog lyckatsmed.I många branscher och företag använder man numerasällan permittering som alternativ till uppsägning, vilketknappast var den avsedda effekten med lagstiftningen. Imåleribranschen motsvarar permitteringarna omkring40 årsarbeten, vilket skall jämföras med en arbetslöshet inovember 1992 på ca 3 000 personer. I byggbranschen varmotsvarande siffror ca 690 permitterade respektive 32 000arbetslösa. Inom hela byggbranschen har antaletpermitterade personer minskat mellan 1987 och1991, trots att lågkonjunkturen borde visa motsatta siffror.Detta visar tydligt att man med dagenspermitteringsregler hellre säger upp folk än permitterartillfälligt. En ändring av gällande permitteringsregler bordege flera viktiga fördelar som t ex: minskadarbetslöshet/fler arbetstillfällen betydande besparingar iA-kassan minskad otrygghet för många anställdatillfälliga anställningar i företagen blev enklare ensolidarisk fördelning av arbetsbrist mellan anställda i ettföretagMot denna bakgrund finns starka skäl att gerregeringen i uppdrag att utarbeta tilläggsdirektiv tillarbetsrättskommittén, som syftar till att ompröva nuvarandepermitteringsregler i enlighet med vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att geArbetsrättskommittén tilläggsdirektiv vad avser en översynav permitteringsreglerna.