mot · GG02Ub514 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi vet det genom barnens egnareaktioner och vi vet det genom de utvärderingar, bl.a. dennu aktuella nationella utvärderingen, som gjorts av skolansverksamhet.Barnens och föräldrarnas inflytande är betydelsefullt föratt göra skolarbetet bra. Dessutom är det nödvändigt atteleverna får möjligheter att utöva demokrati för att kunnalära sig använda den i sitt vuxna liv. Det är en förutsättningför att barnen skall bli vuxna som vill vara med och ta ansvarför samhället.Formerna för inflytande och graden av ansvar måstesjälvfallet utformas så att man tar hänsyn till barnensmognadsgrad och deras möjligheter att axla det ansvar sominflytande måste ge. De utvärderingar av skolan som gjortstyder på att inflytande och ansvar minskar ju äldreeleverna är. Det beror självklart inte på barnens utvecklingoch egna möjligheter. Det styrs helt och hållet av skolansorganisation och vuxnas arbetssätt.Det viktigaste inflytandet gäller vardagsarbetet iklassrummet. Varje elev måste få bestämma sin arbetstaktutifrån sina egna förutsättningar. Det är en förutsättning fören bra inlärningssituation, och alla försök att tvinga eleveratt arbeta snabbare än deras kapacitet tillåter visar sig snartvara lönlösa. Det leder till att många elever hamnar utanfördet egentliga skolarbetet, får kunskapsluckor som gör att deinte kan tillgodogöra sig den fortsatta undervisningen.Eleverna skall också ha inflytande över val av arbetssätt,val av läromedel och urval av kunskapsstoff. Ettdemokratiskt arbetssätt skapar engagemang och lust attlära. Det ger också eleverna viktiga insikter i konsten attutveckla och befästa vår demokrati. Sådana insikter kanbara ges genom att demokratin tillämpas i vardagen. I detavseendet är alla andra läromedel än verklighetenverkningslösa.Ett demokratiskt förhållningssätt i klassrummet kansannolikt aldrig beslutas fram vare sig i ellerkommunerna. Det är en fråga om attityder och inställninghos den enskilde läraren, men också om kunskaper. Därförmåste varje lärare i sin utbildning och fortbildning fåkunskaper om demokratiska arbetsmetoder. I praktisktutvecklingsarbete kan viktiga erfarenheter nås som kanspridas. Därför bör sådant utvecklingsarbete stimuleras.Vi anser att den nationella utvärderingen avgrundskolan visar att det nu behövs en rejäl satsning på attförankra ett demokratiskt arbetssätt i skolans vardag.Skolverket bör i sitt uppföljningsarbete koncentreraresurser till detta område och regeringen bör presentera ettprogram för en demokratisk skola. Programmet böromfatta både elev- och föräldrainflytande. Detta bör gesregeringen till känna.Elevernas engagemang viktigtMånga elever gör under sin skolgång engageradeinsatser för sig och sina kamrater i föreningar som ärverksamma på och för skolan. Det kan gälla elevfackligaorganisationer, idrottsföreningar, teaterklubbar,hobbyklubbar av skiftande slag, idéburen verksamhet somnykterhetsföreningar och politiska föreningar. Arbetet ger,utöver kunskaper om det man arbetar med, ocksåkunskaper och erfarenheter av praktiskt demokratisktarbete. Det är självklart värdefullt i skolans inre arbete ochdet är utan tvivel en värdefull resurs för hela samhället näreleverna lämnar skolan. Många fortsätter då som ledare ochaktiva i förenings- och samhällsliv. För många är det ocksåvärdefulla meriter i andra sammanhang.Vi anser att det är värdefullt att sådana kunskaper ocherfarenheter räknas eleverna tillgodo. Vi föreslår attregeringen får i uppdrag att återkomma till medförslag om hur elevers aktiva engagemang i skolansföreningar kan dokumenteras.Skolan och arbetslivetFör många barn och unga är arbetslivet och dess villkornågot okänt. Föräldrar, och andra vuxna, arbetar sällannära hemmet, och arbetet är strikt skilt från de vuxnasövriga vardag. Det ger skolan ett särskilt ansvar för att gekunskaper som underlättar ungdomarnas inträde påarbetsmarknaden.Det gäller självfallet kunskaper om olika arbeten ochvilka krav på kunskaper och färdigheter de kräver. Detgäller tillgången till arbete på den framtidaarbetsmarknaden. Det gäller viktiga arbetsmiljöfrågor ochinte minst insikter om lönebildning och andra frågor somarbetsmarknadens parter reglerar.Lärare och andra vuxna i skolan kan självklart gevärdefulla sådana kunskaper, men den kan fördjupasytterligare om arbetsmarknadens parter tar aktiv del iundervisningen. Detta kan ge viktiga insikter omförhållandena på arbetsplatserna, både ur fackligt och urarbetsgivarens perspektiv. Det tydliggör också rättigheteroch skyldigheter i arbetslivet och borde stimulera elevernaatt själva som vuxna engagera sig i t.ex. det fackliga arbetetoch ta sitt ansvar för lokala arbetsplatsfrågor. Vi tror att enförutsättning för unga människors engagemang är att dekänner till relationerna på arbetsmarknaden, sambandenmellan parternas agerande och samhällsekonomin och inteminst alla medlemmars ansvar för sina organisationer.Detta bör ge regeringen till känna införberedningsarbetet med den nya läroplanen.Vi anser också att regeringen bör ges i uppdrag attkomma med förslag om hur parternas medverkan skallkunna säkerställas i samband med att man tar ställning tillläroplanen och kursplanerna.BetygArbetet i skolan skall ge eleverna kunskaper ochfärdigheter. För att följa hur eleverna når en givenkompetensnivå fordras att läraren bedömer hur elevernaskunskaper och färdigheter förhåller sig till uppställda mål.Den socialdemokratiska regeringen tillkallade i oktober1990 en betygsberedning som skulle avskaffa de relativabetygen men finna andra betyg från och med grundskolanshögstadium. Regeringsskiftet 1991 gav den moderataskolministern tilläggsdirektiv till betygsberedningen bl.a.med innebörden att betyg borde ges tidigare och med flersteg.Betyg och betygssättning är en utvärdering av hur denenskilde eleven lyckats i sitt skolarbete och vilka kunskaperoch färdigheter eleven inhämtat. Det är en information tillden enskilde eleven och dennes föräldrar ochvårdnadshavare. Vi delar betygsberedningens uppfattningatt nu gå över från ett relativt till ett kunskapsrelateratbetygssystem och ansluter oss till de föreslagnagrundläggande principerna och den allmänna inriktningen.Betygsberedningens betänkande har varit ute påremiss. Vi noterar att remissopinionen är splittrad ochdirekt negativ till vissa av beredningens förslag till tekniskalösningar. Vi uppfattar också den allmänna debatten kringbetygsfrågan så att kritiken ofta riktats mot den borgerligaregeringens betygsdirektiv. Detta understryker ytterligaredet socialdemokratiska kravet på en parlamentariskberedningsprocess för läroplans- och betygsförslagen.Under arbetets gång betonade betygsberedningen att debehövde mer tid för att arbeta igenom sina förslag innan delade fram betänkandet. Dåvarande socialdemokratiskaskolministern hörsammade beredningen och tidenutsträcktes. När beredningen senare hos den nuvarandedepartementsledningen återigen begärde mer tid, avvisadesdetta av den moderata skolministern.Vi har svårt att se varför betygsfrågan måste forcerasfram. Betygssystemet i den svenska grund- ochgymnasieskolan och i vuxenutbildningen har stor påverkanpå hur skolarbetet bedrivs och kan ha stor betydelse för hurden enskildes skolgång kommer att gestalta sig. Att ändrabetygssystem är en fråga av stor betydelse i skolan.Betygsberedningen pekar i sitt betänkande på att manbeträffande betygskriterierna inte hunnit ta fram ettunderlag som är ''så omfattande som varit önskvärt'' samtbeträffande de ämnesspecifika kriterierna att tidsramarna''inte medgivit den breda förankring hos lärare som skullebehövas i detta första skede''.Vi anser att det är nödvändigt att nu ges. På såsätt kan de delar i förslaget som remissinstanserna är starktnegativa till överarbetas. Dessutom är det viktigt att ett nyttsystem prövas i skolans vardag bland elever ochlärare. Först därefter går det att ta ställning till ett framtidabetygssystem. Det är enligt vår mening viktigt atteftersträva största möjliga uppslutning kring ett nyttbetygssystem. Detta bör ges regeringen till känna.Elever med handikappVi har i en särskild motion redovisat våra förslag vadgäller konsulenter för flerhandikappade elever i särskolanoch hörselskadade elever samt läromedelssituationen förhandikappade elever.GymnasieskolanGymnasiereformen skapade goda förutsättningar föralla ungdomar att välja mellan att gå direkt ut i arbetsliveteller fortsätta studera. Därmed blir gymnasieskolan inte enåtervändsgränd, utan en öppen port till ett snabbtföränderligt och på kunskaper baserat arbetsliv. Treårighetmed goda allmänna kunskaper även för yrkesinriktadeutbildningar är viktigt inte minst för att klara näringslivetsförnyelse.Den allmänna behörigheten till högskolestudier är viktigdels för att inte skapa återvändsgränder för den enskilde,dels för att klara framtida behov av högre utbildadarbetskraft. Kvaliteten på utbildningarna ökas när vi nu fårmer valfrihet för elever och lärare i en mindre detaljstyrdskola som ger breda kunskaper, som har en gemensamkärna och som är mer kursutformad.Läroplanskommittén har vad gäller gymnasieskolanföreslagit kompletteringar, justeringar och preciseringarsom sammanfattats i 11 olika förslag. Dessa förslag har intevarit föremål för en så omfattande och kritisk debatt somförslagen beträffande grundskolan.En gymnasieskola av den inriktningen som moderaternaoch före valet förespråkade skulle ha ställt ossilla rustade inför dagens samhällsförändringar. Enstorsatsning på lärlingsutbildning enligt moderat modellskulle inneburit stora svårigheter för ungdomar på platserdär företag nu läggs ner.Det var därför av stort värde att regeringen valdeatt i allt väsentligt genomföra gymnasiereformen. Däremotvar det negativt att regeringen skapade oklarhet om sinaavsikter och försenade reformen genom att skjutaupp finansieringen. Därmed kommer ett antal elever attalldeles i onödan få en mindre tidsenlig utbildning.På förslag av den socialdemokratiska regeringen erbjödselever som gått tvååriga gymnasieutbildningar hösten l991möjlighet till ett tredje kompletterande studieår. Sammaerbjudande fick eleverna hösten l992. I åretsbudgetproposition upptas inga medel för att ge sammaerbjudande kommande år.Vi anser det viktigt både av arbetsmarknadsskäl och föratt höja kompetensen att de som lämnar gymnasieskolanmed tvåårig utbildning även kommande år erbjuds etttredje år. Samma erbjudande bör via gymnasieskolan ellerkomvux ges till ungdomar som lämnat skolan tidigare år.Vi har i vår partimotion Utbildning för förnyelse ochtillväxt föreslagit att redan nästa budgetår 50 000 ungdomarskall erbjudas möjlighet att genomgå ''det tredjegymnasieåret''. Om denna stora utbildningssatsning blirverklighet kommer det att innebära mycket för att stärkadessa ungdomars ställning på arbetsmarknaden samtidigtsom arbetskraften kan få ett betydande kompetenstillskott.Vi anser att motsvarande erbjudande redan nu skallgöras inför /95; om inte, kommer de eleversom går de tvååriga linjerna att bli de sista medden kortare gymnasieutbildningen. Genom genomförandetav gymnasiereformen kommer de årskullar som därefter gårut alla att få en bättre utbildning.VuxenutbildningenEn väl utbyggd vuxenutbildning är av stor betydelse försåväl den enskilde och näringslivet som för samhället somhelhet.För många människors personliga utveckling, för deraschanser att delta i samhällsarbetet och för deras chanser påarbetsmarknaden är rätten och möjligheten tillvuxenutbildning av avgörande betydelse. Socialdemokratinhar därför medverkat till att stödja och bygga upp olikaformer av vuxenutbildning till en omfattning och kvalitetsom rönt internationell uppmärksamhet.Den genomförda reformeringen av gymnasieskolan,vuxenutbildningen och folkbildningen syftade till attytterligare höja den allmänna utbildningsnivån ochförbereda alla för ett livslångt lärande där återkommandeutbildning blir allt vanligare.Den kommunala vuxenutbildningens ansvar omfattar nugrundläggande vuxenutbildning, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning.Vuxenutbildningens viktigaste uppgift är att erbjudautbildning till dem som tidigare fått minst avutbildningsresurserna i samhället. Vidare skall den öppnamöjligheterna för individen att komplettera sinungdomsutbildning.Den ökande internationaliseringen, inte minstsamarbetet i , kräver ökade språkkunskaper. Denkommunala vuxenutbildningen bör svara upp mot de nyaoch ökande behoven på detta område. Språkutbildning börvara ett viktigt inslag i den kommunala vuxenutbildningensutbud.I dagens arbetsmarknadsläge är det angeläget att dengymnasiala och yrkesinriktade vuxenutbildningen inteprioriteras ner. De signaler som den borgerliga regeringengivit om besparingar inom vuxenutbildningen, inte minst iförra årets budgetproposition, får inte tas till intäkt för attdenna inte behövs. Tvärtom finns det anledning att betonavikten av denna både som instrument förkompetenshöjning i arbetslivet och för att öka den tekniskautbildningen.Den kommunala vuxenutbildningen spelar enbetydelsefull roll när det gäller utbyggnaden av högskolan.Många kompletterar sina studier inom komvux för attkunna bli antagna till högskolan. Detta är både bra ochnödvändigt om inte högskolan själv skall ta på sig ansvaretför att ge förberedande behörighetsgivande utbildning.Komvux är väl lämpad som organisation att ge dennautbildning.I partimotionen har vi även föreslagit en kraftig utökningav komvux. Vi föreslår där att ytterligare 20 000årsstudieplatser tillförs nästa budgetår.Prioriterade områden bör vara teknikerutbildningarna,utbildning inom teknik och naturvetenskap,språkutbildning och för arbetslivet kompetenshöjandeutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensamt måldokument förförskola/skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans fostrande uppgift,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta beredningen avtimplanefrågorna i läroplanen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en grundskola utanstadieindelning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans internationalisering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöfrågorna i skolan,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisningen av hurjämställdhetsmålet uppfylls,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett program för elev- ochföräldrainflytande,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan skola ocharbetsliv,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta beredningen avBetygsberedningens förslag,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dokumentation av eleversengagemang i skolans föreningar.