ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02T32 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Regeringen bedömer i propositionen att utrymme finnsinom planeringsramen för motorvägsstandard på E 4sträckan --men endast för 13 meterstandard på sträckan --. Måluppfyllelsen år2003 beräknas till respektive 90%.Förslaget i propositionen skiljer sig från Vägverketsbedömning. har förordat motorvägsstandardStockholm--Sundsvall.I prioriteringsskalan bedömer att byggandeav motorväg Mehedeby--kan starta omgående. är relativt ny och har 13 m standard. Visserligeninnebär detta skapande av sysselsättning, men det ärtveksamt om trafiksäkerheten förbättras. Blivandemotorvägen --Mehedeby och motorvägenStockholm--sammanbinds nämligen av en väg medförhållandevis dålig standard. För ökad trafiksäkerhetbehövs en kontinuitet i vägstandarden som harmoniserarmed trafikanternas beteende.Till detta kommer att i pågår en långdragendiskussion om olika förbifartsalternativ, vilket tordeinnebära att systemet förbifart i kombination medmotorväg --Mehedeby näppeligen kommer attbyggas propositionen täcker. Mot denbakgrunden får utbyggnad redan nu av sträckan --Mehedeby av trafikskäl anses felkoordinerad och tveksam.E 4 mellan och är i stort behovav höjd vägstandard. Goda kommunikationer skulledessutom ge en funktionell sammankoppling av de tvåstäderna och därigenom stärka regionen på ett avgörandesätt.Vägverket har insett detta, och har projekteringen avmotorväg --praktiskt taget klar vadavser den södra delen --. Vad sombehövs ytterligare är endast departementetsställningstagande till vilken av två alternativa sträckningargenom Norraladalen som skall väljas, varefter bygget kanstarta omgående efter upphandling. Den norra delenEnånger--är under projektering, även den sommotorväg.Med regeringens förslag måste hela projekteringengöras om till 13 m standard, vilket medför avsevärdförsening och kan äventyra tidssamordningen av byggandetav nya ostkustbanan och E 4 som beräknas spara 100miljoner.Vägverket bör ges ökade möjligheter att bedöma ochvälja optimal vägstandard, och inom planeringsramenprojektera och bygga vissa avsnitt av på sträckanGävle--som motorväg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att merasjälvständigt får bedöma möjligheten att bygga vissa avsnittav norr om som motorväg.
mot · GG02T33 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I propositionen angående de långsiktiga investeringarnai trafikens infrastruktur har resultatet blivit ensammanvägning där regeringen har spridit resursernarelativt jämnt över riket.I har tillsammans medberörda kommuner, och SJ arbetat med ettjärnvägsprojekt, Nyköpingslänken, som syftar till att en nyjärnväg anläggs mellan och . En sådanutbyggnad skulle innebära förkortade restider i de flestarelationerna mellan och södra skulle kapacitet frigöras på de hårtansträngda västra och södra stambanorna genom att delarav deras persontrafik kan läggas om till Nyköpingslänken.Den frigjorda kapaciteten skulle sedan kunna användas tillgodstrafik och regional persontrafik. För kommunernaNyköping, och skulle de positivaeffekterna bli särskilt stora genom den kraftigt förbättradeförbindelsen med Stockholmsregionen.I de pressmeddelanden som utskickades i samband medatt propositionen presenterades, uttaladekommunikationsministern att skallavsättas för utbyggnad till dubbelspår ochsnabbtågsstandard på sträckan --. Ensådan tydlig formulering kan man inte återfinna ipropositionen. Där föreslås att den långsiktiga inriktningenav järnvägens utbyggnad bör bygga på det av Banverketutarbetade investeringsalternativet ''Hög'' medinriktningen ''Miljö/Tillgänglighet''. I propositionen nämnsinget om utbyggnad av Nyköpingslänken.Studerar man underlag till propositionenfinner man att investeringsalternativet ''Hög'' medinriktningen ''Miljö/Tillgänglighet'' innebär att resursernafördelas jämnt över stomnätet. Någon utbyggnad avNyköpingslänken inryms enligt inte i dennainriktning.Infrastrukturinvesteringar av den storlek somNyköpingslänken representerar innebär med automatik attenskilda människors intressen hamnar i kläm. För attminska denna skada är det av betydelse med en tydlighetbåde i planeringsprocessen, där enskilda intressen måste fåkomma till tals, och i den politiska beslutsprocessen, däringen tvekan bör finnas om ett projekt kan utföras eller ej.Nyköpingslänken, järnvägen mellan och ibland i begreppet Götalandsbanan men har ocksåstor betydelse för avlastning av . Ensatsning på utbyggnad till dubbelspår ochsnabbtågsstandard på sträckan --är därförav stor betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av Nyköpingslänken.
mot · GG02T34 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Kommunikationerna är i hög grad bestämmande för enregions utvecklingsmöjligheter. Så har en heltavgörande betydelse för det inre av län. Denrelativt korta sträckan, , mellen ochStorebro utgör en flaskhals som äventyrar regionensutveckling. Behovet av ombyggnad är väldokumenteratsedan mitten av , men åtgärderna har successivtskjutits trots att en ombyggnad av dennasträcka är det enskilda projekt i län som, enligtVägverket, ger störst samhällsnytta vid ett genomförande.Projektet är nu framflyttat till 1999!Vägverket har dock planlagt för att kunna genomföra enombyggnad genast. Vägen har stakats ut,markfrågor är lösta och arbetsplaner färdiga. Det är endastpengarna, ca 30 miljoner, som ännu saknas. I propositionen1992/93:176 skriver kommunikationsministern underrubriken inriktning Regional balans:att på övriga riksvägar prioriteras förbifarter liksomvägsträckor med nedsatt framkomlighet inom Norrlandsinland och i sydöstra ligger i högsta grad i sydöstra . Denaktuella sträckan går dessutom genom den region som högsta arbetslösheten i län och en av de högstai riket. En ombyggnad av , som kan skeomedelbart, också det helt i linje med propositionensönskemål, skulle direkt ge välbehövliga arbetstillfällen samtpå sikt stärka de inre delarna av länskonkurrenskraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombyggnad av ,sträckan --.
mot · GG02T37 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Riksväg 64Riksväg 64, från E 20 till Rv 45 söder om , ingår iett naturligt och av hävd använt trafikstråk, somtillsammans med E 20, Rv 48 och Rv 26 (Nissastigen)anknyter såväl sydvästra som, tillsammans med E 4,södra och sydöstra med Siljanområdet ochNorrlands inland. Vattendelaren för såväl nord- somsydgående trafik går i enligt enenkätstudie som genomfört. Ungefärhälften av företagen längs norr om 45 medan den andra hälften använder Rv 64 -- E20 vid transporter till och från . Enkätstudien gavi övrigt en kraftig övervikt för Rv 64 som viktig länk motsöder. Detta kommer naturligtvis att accentueras vidförväntad expansion av utbytet med de södraÖstersjöstaterna och när blir en realitet.Rv 64 och Rv 45 sammanstrålar sydväst om . Morakommun förordade i sitt yttrande över Transportvision iDalarna att förgreningen --får sin sträckningpå den östra sidan om Vänern.I utredning om stamvägnätets omfattning iolika inriktningsalternativ faller Rv 48 och Rv 64 upp tillKristinehamn ut i samtliga alternativ och hela Rv 64 ialternativet miljö. Övriga vägar som faller ut i samtligaalternativ är E 4, E 6, E 18, E 20, E 22, Rv 70.Vägverket centralt har presenteratresultatet av den inriktningsdiskussion som förts. I detnationella stamvägnät som föreslår ingår de vägarsom föll ut i samtliga inriktningsalternativ med undantag avRv 48 och Rv 64. Däremot ingår Rv 40, Rv 45 och E 14.I de regionala stråken som föreslår ingår Rv64 från till dock ej norr därom.I tillgängligt material från region ochlänsstyrelsen i ingår hela Rv 45 som en del idet nationella stamvägnätet. Rv 64 ingår i sin del upp tillFilipstad som ett regionalt stråk, således en nivå lägre.Delen mellan och Rv 45 får en ännu lägreplaneringsnivå.Från och iKopparbergs län erfar vi att Rv 64 i sin del inom region kommer att klassas som regionalt stråk.Ovanstående redovisar en mycket klar ambition att styratrafiken i ett långt perspektiv. Sådana styrningar måste somtidigare nämnts starkt kunna motiveras.Ur miljösynpunkt är Rv 64 bästa alternativ. Att ledaännu mer trafik via en hårt belastad ochTrestadsområdet är självfallet helt förkastligt.Tillväxt, regional utveckling och balans är något svårareparametrar, men med tanke på att Rv 64 passerar ochbetjänar landets svårast drabbade region vad gällersysselsättning, borde ändå detta ge någon form avgenomslag i planerna. , , ochDegerfors kommuner tillhör samtliga de svårast drabbadekommunerna i . Att de ligger i tre olika län och tvåolika vägregioner skall inte få ha någon betydelse isammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i sin helhet skallingå i det nationella stamvägnätet.
mot · GG02T39 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Norra stambanan, snabbtåg --påfyra timmarLänsstyrelserna i och hartillsammans med kommunerna längs norra stambanan ochdelar av mittbanan arbetat för att skapaförutsättningar för en utvecklad tågtrafik och då specielltsnabbtågstrafik på sträckan ----har inför stomnätsplaneringen 1994--2003översiktligt studerat vad som krävs för att möjliggöra entrafikering --med X2000. SJ förklarade sig i samband med enlandshövdingeuppvaktning berett att isamarbete med berörda intressenter medverka i en särskildutredning med uppgift att studera förutsättnigarna för enutvecklad tågtrafik i hela korridoren --Jämtlandoch vidare över till Norge.Regeringen har i sin proposition 1992/93:176 ominvesteringar i trafikens infrastruktur m.m. föreslagit att detskall skapas förutsättningar för snabbtågstrafik bl.a. påsträckan --via norra stambanan. propositionen bedömda restiden efter utbyggnad mellanStockholm och är dock hela och 45minuter, vilket är minst för mycket för att varareellt konkurrenskraftig med flyg och bil. Utan en rejälsatsning på norra stambanan kommer vi att få uppleva enutarmning av företag och den viktiga turistnäringen iinlandet.Regeringen har i samma proposition deklarerat sinavsikt att på samma sätt som gjorts för väst- ochostkustbanornas utbyggnad tillsätta en förhandlingsmanmed uppdrag att söka träffa en uppgörelse om lokalmedverkan i finansieringen av en upprustning avbansträckningen mellan och Gävle.Den utredning som görs av Banverketoch SJ i samverkan med berörda intressenter skall studeraförutsättningarna för att utveckla tågtrafik i korridorenStockholm----via norra stambanan. Iutredningen skall även studeras kopplingar med''Bergslagspendeln'' och ''Mittlinjen''. Även kopplingarmed X-trafiks regionaltågtratik och SJ:s ostkustbane- ochÖvre Norrlandstrafik skall beaktas.Planeringsperioden --2003 bildar grund förmarknadsanalyser, trafik och infrastrukturplaner.Utredningen skall senast lämna underlagtill intressenterna, regeringen och , som även kanutgöra grund för stomnätsplan. Därtill skallutredningen utgöra grund för den statligaförhandlingsmannens arbete med att söka en uppgörelsemed de regionala och lokala intressenterna angående derasmedverkan i finansieringen av utvecklingen av banan.Materialet skall även utgöra grund för vidareutvecklingav regional- och fjärrtågstrafik inkl. X 2000, där målet äratt minska restiden på sträckan --. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet för restiden skall med X 2000 på sträckan --Östersundvia norra stambanan.
mot · GG02T40 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Askersundsleden--Bergslagsdiagonalen som nationelltstråk ända till E 4 vid via RV 60:sförlängning genom HälsinglandInför valet av inriktningen av den nationellavägplaneringen för perioden --2003 och därmedsammanhängande val av nationella stamvägar är det av storbetydelse att valet görs med utgångspunkt från bådenäringspolitiska och regionalpolitiska aspekter.Regeringen har i sin proposition 1992/93:176 ominvesteringar i trafikens infrastruktur m.m. redovisat ettförslag till nationellt stamvägnät. I förslaget saknas dockRV 60:s förlängning genom till E 4 vidNorrlandskusten.Bergslagen och då speciellt --Borlänge-regionensamt behöver samband med viaHälsingland. Detta bl.a. för att skapakommunikationsmässigt goda förutsättningar för detvolymmässigt ansenliga norr- och sydgående godset till ochfrån samt genom Berslagen.En fullständig Bergslagsdiagonal med RV 60:sförlängning genom till E 4 vid Norrlandskustenskapar en väsentligt förbättrad regional balans och betydligtbättre förutsättningar för näringslivsutveckling iHälsingland som är en arbetsmarknadsmässigt mycket hårtdrabbad region.RV 60:s förlängning genom till E 4 vidNorrlandskusten kräver dessutom endast punktvisa insatserför att kunna nyttjas som genomgående led. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Askersundsleden--Bergslagsdiagonalen görs fullständig som nationell stamväggenom att anslutas till E 4 vid via riksväg60:s förlängning genom .
mot · GG02T41 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. mellan och spelar en mycketviktig roll när det gäller Sjuhäradsbygdenstrafikförsörjning. Det är av största vikt såväl för näringslivetsom för allmänheten, att kommunikationerna kan fungerapå ett fullgott sätt.Inte minst inför perspektivet att järnvägsförbindelsenmellan och hotas av nedläggning på grund avmycket dålig lönsamhet, är det angeläget attvägförbindelsen står väl rustad.Det har plottrats med småetapper, när det gällerutbyggnaden av , vilket medfört betydande ochonödigt ökade kostnader. Enligt min mening är det nu rätttillfälle, att se till att hela sträckan blir färdigutbyggd, vilketbör ske som en omedelbar insats inom ramen för de ipropositionen föreslagna anslagen till väginvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av .
mot · GG02T42 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Eftersom Ny demokrati haft direkta förhandlingar medregeringen via medanledning av infrastrukturproposition 1992/93:173, så finnsmycket av Ny demokratis politik i denna proposition,väldigt mycket t o m. Vi bygger vägar och järnvägar därindustrin och människor finns och bor.I SOU 1993:16 i avsnittet som behandlar infrastrukturenanser man att sett över finns inga skäl atthöja investreringsnivån utöver den redan föreslagna. Vi hari stort samma uppfattning i denna fråga.Vi vill också redan nu varna regeringen för att ikommande propositioner glömma att stora anslag kommeratt behövas för att upprätthålla redan befintliginfrastruktur.Vi tycker sålunda att propositionens upplägg i stort ärenligt överenskommelse. Dessutom så finns i regeringensproposition /93:179, Åtgärder mot klimatpåverkan mm., huvuddelen av Ny demokratis motion omnollemissionsbilar 1992/93:Jo624, som enligt vårt sätt att sepå saken (numera även regeringens) kan rädda både miljöoch svensk bilindustri. Även amerikanska chefer inomhögteknologiska företag (11/1993) anser att vimåste hitta en ny framtid för bilindustrin och att omvandladyr högteknik till massproduktion av billigakvalitetsprodukter.Dock finns det några delar som vi anser skall åtgärdas,bl a motorvägsutbyggnaden norr om % av sträckan --är redan utbyggdmed motorväg/13 m. Regeringen anser inte att helasträckan skall byggas färdig utan avden.Vi anser att hela sträckan skall byggas ut tillmotorvägstandard ända till ,dvs till , främst med tanke på trafiksäkerhet och miljö.Vi anser inte att nya medel skall anvisas utan omdisponerasinom ram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bygga ut av genomBohuslän till motorvägsstandard inom ramen förinfrastrukturpropositionens anvisade medel och om attdetta skall ske .
mot · GG02T45 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I denna motion läggs förslag dels om dubbelspår påsträckan --, dels förslag om upprustning avrangerbangården i . Lösningen av båda dessa frågorär av strategisk betydelse för en positiv utveckling av såvälperson- som godstrafiken i . skulle,med dessa investeringar genomförda, bli merkonkurrenskraftig än vad som är fallet.Dessutom skulle transportsäkerhet, tillgänglighet ochstandard öka.Beträffande dubbelspår mellan och Falköpingskulle södra och västra stambanan få en förbindelse sommedger tät trafik med hög hastighet. Härigenom skapasmöjligheter att genomföra en ringlinje ------, ''Vätternringen''. Genom att skapaVätternringen öppnas till en förhållandevis låg kostnadmöjligheten att trafikera hela ringen med X 2000-tågen.Detta ligger också väl i linje med den i propositionenuttalade målsättningen att ''persontrafiken skallbinda samman stora delar av landet längs de viktigastestråken''. Arbetet med den föreslagna sammankopplingenav de båda stambanorna kan påbörjas tämligen omgående,dvs. redan nästa budgetår i en första etapp på delsträckanNässjö--Jönköping.En viktig strävan är också att förbättra godshanteringeni meningen att öka tillgängligheten och korta nedtransporttiden. Dessutom måste det vara en politisksträvan, inte minst av miljöskäl, att flytta över mer avgodstransporterna till järnväg. Väl fungeranderangerbangårdar är då centrala faktorer förgodshanteringen. centrala läge för godstransport påjärnväg kan tas bättre till vara än . Enförutsättning för detta är emellertid att nödvändigainvesteringar görs för att rusta upp rangerbangård.I dag tvingas man att arbeta med omoderna rutiner, sombåde leder till arbetsmiljöproblem och mindre rationellhantering av gods än vad som skulle vara möjligt. Kravenpå rangerbangården ökar också genom densatsning som sker på södra stambanan.Inom ramen för LTA-anslaget sker också satsningar pålänsnätet, vilket stärker utvecklingen mot ett starktkommunikationscentrum i till gagn förjärnvägstrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dubbelspårig järnväg --,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modernisering avrangerbangården i .
mot · GG02T46 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I propositionen redovisar regeringen trafikpolitikensförutsättningar och utgångspunkter samt lämnar förslag ominriktning och finansiering av framtida investeringar itrafikens infrastruktur. Vidare säger man bl.a. attinriktningen bör vara att väginvesteringarna planeras förekonomisk tillväxt, ökad trafiksäkerhet och med hänsyn tillmiljö och regionala balansfaktorer genom utbyggnad av ettstamvägnät med hög standard.Regeringen lägger fram ett omfattande och ambitiöstförslag om investeringar i vägar och järnvägar som kommeratt få en stor betydelse i den framtida infrastrukturen. På enpunkt vill jag föreslå ändring i propositionen och det /30.Förbindelsen --över ----är ett viktigt stråk som knyter ihopsydöstra med . Förbindelsen ärockså en länk i ett större vägsystem som planeras iÖsteuropa. Det s.k. (Trans EuropeanMotorway) skall förbinda /medAten/via en rad stora städer i . Rv 27/30tillsammans med Rv 40 och E6 knyter ihop TEM-projektetmot över Göteborg.Detta stråk med Rv 27/30 bör vara en del avstamvägnätet i och ett bra komplement tillE22, E4, Rv40 och E6. Vägen har en betydandelångdistanstrafik och det finns en stor utvecklingspotential istråket.Förutom den internationella funktion som ovanbeskrivits ligger ett stort antal orter utmed stråket som bådealstrar mycket trafik och är i stort behov av väl utbyggtvägnät för fortsatt utveckling. Stråket knyter ihop städersom var för sig är centrum i respektive region somKarlskrona, , och Göteborg.Sydvästra delarna i med en välkänd ochlivskraftig småindustri i kommuner som , Gislavedoch är beroende av detta stråk.Rv 27/30 är en viktig länk som är av strategisk betydelsemed ett fritt som söker handelspartners iSkandinavien, därför bör Rv 27/30 prioriteras som stamvägföre Rv 25 (----). Den bedömningengör också Region som skriverföljande:''Rv 25 går mellan två hamnstäder med var sittuppland och har inte någon stark sammanhängandefunktion utan kan delas upp i två delar: --Halmstadoch --. Båda är viktiga regionala stråk. Detsistnämnda är ett viktigt komplement till det nationellastråket 27/30.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att /30 bör prioriterassom stamväg.
mot · GG02T47 · 1993-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:176 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Ny finansieringsform för infrastruktursatsningarDet är positivt att man lägger förslag om en långsiktiginriktning när det gäller den svenska infrastrukturen ochdess utbyggnad. En sådan satsning ger såväl kort- somlångsiktigt positiva effekter för Sverige.När det gäller förslaget om att finansiering ska ske vialån i kan det tyckas vara en god idé.Dessvärre kan denna modell anses vara riskfylld och kanvisa sig vara mycket dyrbar i längden.Det finns dock andra modeller som kan användas somger såväl långsiktiga spelregler som en jämnhet ikapitalflödet.Förslag till ny finansieringsmodellDet kan finnas stora fördelar med att ha kontinuitet ianslagens storlek för infrastruktursatsningar. del skulle en sådan finansieringsmodellexempelvis ha följande huvudinriktning.Vägverkets finansiering kan fortsättningsvis ske genomdirekt destinering av hela fordonsskatten och förslagsvis 25procent av bränsleskatten. skulle en sådanordning ge ca per år.Om man därtill ger möjlighet att ta lån påkapitalmarknaden under eget ansvar, till en storlek sombestäms av den bedömda förmågan att betala räntor ochamorteringar inom den givna totalramen, skulle fördelaruppstå.Vägverkets årliga anslag justeras i efterhand med hänsyntill de faktiskt uppkomna skatteintäkterna enligt ovan.Banverkets finansiering skulle också kunna ske på ettnytt sätt. Efter en nödvändig övergångsperiod på högst 5 årskulle intäkter bestå av banavgifter som erläggsav banoperatörer (SJ m.fl.). Banavgifternas storlek bestämsgenom förhandlingar mellan ochtågdriftsoperatörerna. Därtill kan, om så önskas, ettstatsbidrag som får uppgå till lika stort belopp som de årligabanavgifterna utbetalas.Banverket ges motsvarande lånemöjligheter som iVägverksexemplet enligt ovan och anslaget justeras påsamma sätt i efterhand med hänsyn till faktiskt erhållnabanavgifter.Regeringen bör få i uppdrag att se överprinciperna enligt modellen ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering avinfrastruktursatsningar.