mot · GG02N422 · 1993-01-26 00:00:00 — är en av viktigasteexportkommuner. Industrisektorn är stor med basen iskogs-, kemi- och verkstadsindustri. harvarslen duggat tätt med MoDo, och ett flertalverkstadsindustrier som minskat antalet anställda. Underett par år har cirka 1 000 arbetstillfällen försvunnit. Den 1januari 1993 upphör klortillverkningen ochklorattillverkningen hos MoDo i med 40 respektive20 anställda. Den vätgas som kommer från klor- respektiveklorattillverkningen gör att hamnar i besvärligheter.Neste använder vätgasen för tillverkning av olikakemikalier. För att rädda cirka 25 jobb måste en investeringpå netto göras. Alternativet är atttillverka halvfabrikat i för transport tillÖrnsköldsvik, varvid cirka 10 jobb blir kvar i Örnsköldsvikpå kort sikt, inga.Kring industristrukturen i finns inte bara MoDooch utan också () ochnågra företag till. Alla är mer eller mindresammankopplade genom gemensamma anläggningar:avloppsrening (anaerob jäsning för sumpgas som ersätterolja), ångförsörjning, hamn, transporter, lager,telefonsystem, etc. Faller ett eller annat företag blirkostnaden successivt större för de kvarvarande, som till slutinte orkar bära kostnaden.Att bygga upp en motsvarande struktur skulle kosta fleramiljarder. För att ta ett exempel: SEKAB tillverkar sprit påbasis av sulfitluten från MoDo och tillsammans med köptetanol framställer man acetaldehyd, ättiksyra, etylacetatmed mera. De har en rejäl andel av marknadför acetaldehyd och etylacetat. De svarar för 25 respektive50 % av behov av etanol respektive ättiksyra. I sintur förädlas dessa produkter vidare inom och utanförÖrnsköldsvik. Enbart SEKABs anläggningar skulle i dagkosta 350--400 miljoner att bygga upp. Samarbetet medMoDo och gör SEKAB lönsamt.Under några år har arbetat med en nyprocess för etanoltillverkning -- sur hydrolys avcellulosaråvara. Den har nått så långt att man nu kanindustrialisera processen, men det kräver istorleksordningen i investeringar.Beloppet kan bli lägre genom att man utnyttjar befintligindustristruktur. Projektering finns klar. Huvudändamåletför tillverkning skall var etanol och fast biobränsle.Fördelningen kan variera, beroende på processen ochmarknaden. Etanol tjänar som motorbränsle, medan övrigtkommer som pulver eller pellets. Med en volym åtgår torrsubstans träråvara,något som kan vara för mycket beroende påtransportavstånd för råvara. Nivån kan således göras lägre.Etanol som drivmedel har visat sig ha klara fördelar urmiljösynpunkt. Försöket i med 32 bussar fallerväl ut. Bland annat har driftunderhållet blivit avsevärtbilligare genom att slitaget på motorerna minskar.Stockholms Lokaltrafiks tjänstemän har räknat på vad 120bussar till kommer att kosta. Det är -- med nu beslutadeskattesatser och miljöavgifter -- endast 2,3 miljoner kronormer än om man kör med diesel av miljöklass 1. Inget prishar satts på en förbättrad miljö. Tjänstemännensberäkningar med förslag om att sätta ytterligare 120spritbussar i trafik kommer snart upp till SL:s styrelse.En jämförelse mellan olika bränslen ger följande per den1 juli 1993.nMK1MK2MK3Dalco-Dalco-E-95hol 1hol 2Produkt pris2,001,501,502,161,743,17Energiskatt0,090,290,540,190,360,00Koldioxidavgift0,920,920,920,790,790,00Dieselskatt1,351,351,401,201,200,00Summa, kr/l4,414,114,364,344,103,17Energifaktor1,001,001,001,061,061,60Förbrukning, l/mil6,006,006,006,366,369,60Bränslekost/mil26,4624,6626,1627,6326,0530,43Årlig kostnad, krför 4 000 mil105 84098 640104 640110 527104 218121 728Fordonsskatt895895895895895895Årlig bränslekostnad10673599535105535111422105113122623MK2 står för miljöklass 1-diesel, dalcohol 1 är diesel avmiljöklass 1 inblandning av etanol, E95 är etanolmed tändförbättrare och kräkmedel.Beräkningarna beaktar inte den lägre kostnad som följerav minskat slitage på motorer. Skillnaden mellan att köra påmiljödiesel 1 och dalcohol 1 är . Renetanol är något kostbarare vad gäller bränslet. Inblandningav etanol i dieselfordon samt dieselersättning somexemplet Stockholmsbussar skulle kräva cirka 1 000 000 tonetanol . Med enbart etanol krävs viss förändring avmotorer, för inblandning ingen förändring.Samma förhållande gäller beräffande bensinmotorer.Varje motor som körs på blyfritt bränsle kan utanomställning köras på bensin etanol. Det skulledessutom innebära en direkt besparing för ägaren, genomatt etanol kostar /liter. Detta bränsle skullekosta åtminstone mindre än ren bensin per liter. Vadsom krävs är att bränsleföretagen rengör tankar vid mackarfrån vatten. Dessutom att nuvarande avgifter och skatterinte förändras åt det ogynnsamma hållet för etanol.Etanolinblandning i bensin innebär ytterligare några100 etanol per år.Marknadspotentialen för etanol är följande:nTon per årKemisk-teknisk användning25 000Kemisk råvara40 000Miljöbensin (15--etanol)50 000Låginblandning i bensin ()250 000Dieselersättning + dalcohol1 000 000a4Summa1 365 000Miljöbensin står för bränsle till motorsågar, snöskotrar,gräsklippare, vedkapar, etc. Det mesta av etanolen skullebehöva importeras om vi ej tillverkar i landet.Med enbart en anläggning etanolskapas direkt arbetstillfällen för minst 50 personer. I skogenskulle lika många jobb skapas med tyngdpunkt iglesbygden. Det är genomgående en försiktig beräkning.För skulle det medföra en grund för att bevara ochutvecka verksamhet som berör inemot 800 arbetstagare.Det är en långsiktig beräkning. Utgår man från exempelvistre kronor per liter etanol kan med fog hävdas att man alltemellanåt köper till ett lägre pris inom . Det ärdå fråga om spotmarknadspriser. På kommer detetanolöverskott som finns i bland annat -- beroendepå destillering av stora mängder icke avsättningsbart vin --att försvinna genom inblandning i drivmedel. I Frankrikebyggs nu en anläggning för baserad påspannmål. Också vin kan givetvis förädlas. kommer en ökad drivmedelsmarknad attskapa större efterfrågan och därmed ökade priser på etanol.Vi kan i givetvis använda spannmål för etanol. Detgörs ju i , där Lantmännen startat om sinanläggning. Problemet är att den är endemonstrationsanläggning och därför för liten för att geekonomi. I större anläggningar blir kostnaden i stort settdensamma med träråvara eller spannmål.Det finns betydande kvantiteter råvaror från skogen.Årstillväxten överstiger efterfrågan med cirka 20miljoner skogskubikmeter. Långsiktigt ökarskogstillväxten, varför konkurrensen gentemotskogsindustrin inte bör bli gränssättande i ett rimligtperspektiv. Tvärtom bör samverkan mellan skog ochdrivmedel kunna ske från stubbe till färdig produkt:avverkning, transport, avskiljning i olika fraktioner,förädling till massa och papper respektive etanol ochfastbränsle. skapas bättre förutsättningar för attglesbygden skall kunna leva. Beträffande energidelenhandlar det om cellulosaraffinaderier, där man utvinneräven fler beståndsdelar än etanol och fastbränsle.Med regionalpolitiska och miljöpolitiska satsningar kanman utveckla en befintlig industristruktur, så att den tas tillvara i stället för att den successivt blir övergiven. En förstaanläggning för etanol skulle säkra åtskilliga jobb i befintligaverksamheter och ge långsiktig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etableringen av en storskaligetanoltillverkning i .