mot · GG02U609 · 1993-01-26 00:00:00 — Kurderna tillhör de äldsta folken i Mellersta Östern.Sedan flera tusen år har de levt i ett geografisktsammanhängande område, som sträcker sig över fleraländer, nämligen östra , norra , norra ochnordöstra , nordvästra samt enklaver i Armenienoch Azerbajdzjan.Det är svårt att ange hur många kurder som bor i självaKurdistan. En vanlig uppskattning är 20 miljoner varavcirka hälften i , 6 miljoner i , 3 miljoner i , 1miljon i och 500 000 i fd . Därtill finnsca 100 000 kurder i och samt 600 000 iEuropa samt , och . I finnsca 20 000 kurder.I finns också andra etniska grupper ochminoriteter, som t.ex. assyrier, kaldéer, syrianer, armenier,turkmener och araber.Majoriteten kurder är sunnimuslimer, men det finnsockså shiiter, kristna, judar och jezidier.Kurderna ser sig själva som en särskild etnisk grupp medett eget språk, ursprung, historiska erfarenheter, kultur ochi viss utsträckning ett gemensamt öde och gemensammasträvanden.Genom tillkomsten av de nya staterna , Turkietoch efter splittrades Kurdistan.Kurdernas kamp för oberoende kunde inte längresamordnas utan tog sig olika uttryck i dessa länder.Dessutom varierade förtrycket mot kurderna från ett landtill ett annat.Kurderna i TurkietSedan 30-talet har de turkiska kurderna utsatts för enmassiv turkifieringskampanj, som har fortsatt ända tillsidag, i form av stora deportationer, bosättningar av turkar iKurdistan, assimilering av kurdiska barn genom att sättadem i turkiska internatskolor, hårt förtryck och till och medmassakrer.Deras språk och existens har förnekats. Bergsturkar blevden officiella beteckningen. Den kurdiska kulturenintegrerades i den turkiska. Den turkiska staten dömdeområdet till avsiktlig underutveckling för att legitimera sinnationalistiska ideologi av överhöghet.Våldet trappades upp . Militärengenomförde rena massakern mot civilbefolkningen i . Många journalister har mördats ochparlamentariker från området är hotade till livet. AmnestyInternational rapporterar ständigt om brott mot mänskligarättigheter. Dessa övergrepp måste tas upp i FN och deneuropeiska säkerhetskonferensen (ESK).Kurder i IrakIrakiska regeringar har ömsom försökt krossa denkurdiska motståndsrörelsen, ömsom förhandlat medkurderna.I mitten på 70-talet inledde en omfattandedeportationsvåg från gränsområdena i irakiska Kurdistanparad med förstörelse av kurdiska byar och mindre städer.En yta lika stor som tömdes helt på sin kurdiskabefolkning, speciellt längs gränserna mot , ochSyrien.1985 inleddes en ny grym förföljelse av kurder. 4000 byaroch 20 medelstora städer förstördes. Mellan ochseptember 1988 användes vid 60 olika tillfällen kemiskavapen mot kurderna. Den mest kända och omfattande vargasbombningen av Halabja 16 mars 1988.Efter gjorde kurderna uppror mot regimen iBagdad och många tvingades på flykt. Genom FNsingripande har dock kurderna kunnat återvända ochetablera ett självständigt område med eget parlament.Befolkningen i irakiska är föremål för såvälblockaden av FN mot hela som blockaden från SaddamHusseins regim. Det innebär stora brister vad gällernödvändiga livsmedel och energi. Det är ytterst angelägetatt blockaden i det kurdiskt kontrollerade området hävs såatt de kan importera och exportera produkter och få igångekonomin.Det är också viktigt att FN inte lämnar den kurdiskasäkerhetszonen förrän det finns garantier att regimrespekterar kurdernas självbestämmande.Kurderna i IranKurderna i har förföljts bortsettfrån korta perioder med självbestämmande. 1989 verkadeden iranska regimen villig att förhandla med det ledandekurdiska partiet (KDPI) om kravet på självstyre. Men detvisade sig vara en fälla för att mörda partietsgeneralsekreterare.När det gäller respekten för mänskliga rättigheter i Iranså är den mycket bristfällig vad avser hela befolkningen.Kurderna som för en väpnad kamp för självständighet ärspeciellt utsatta.Kurderna i SyrienUnder tilläts inofficielltkurdisk kulturell och politisk verksamhet. På 60-taletinleddes en omfattande arabisering av kurdiska områdengenom att tömma gränsområdet mot och påkurdiska byar och flytta in araber i deras ställe. Samtidigtberövades ca 100 000 kurder sitt syriska medborgarskap. Istället fick de flyktingstatus och förnekades allamedborgerliga rättigheter.På senare tid har kurdernas situation förbättrats. Deraspolitiska och kulturella rättigheter är visserligen inteformellt erkända men viss kurdisk verksamhet tolererasändå. Arabiseringspolitiken har stoppats, kurdiska ledarehar släppts ur fängelset och en del kurder har återfått sittmedborgarskap.Men vissa kurder har fortfarande inget medborgarskap,vilket leder till att även deras barn blir statslösa. Det måstebli en internationell press på att ge dessa människorderas självklara rätt till medborgarskap.Fred i Mellersta ÖsternGenom fokuserades mer än tidigare världensuppmärksamhet på behovet av en global lösning på allakonflikter i . pågår en fredskonferensmellan och de arabiska staterna inklusivepalestinierna. Däremot finns inte den kurdiska frågan pådagordningen. Varje fredlig lösning för Mellersta Östernkommer att vara otillräcklig så länge de inblandadeparterna inte finner en lösning på denna fråga.Det internationella samhället måste arbeta för attkurdernas mänskliga rättigheter respekteras. Det gäller bla: rätt till liv slut på tortyr och inhuman behandlingyttrandefrihet rätt till egen kultur, inklusive språk ochundervisning i folkets historia.Sverige bör driva dessa frågor internationellt, t ex i deneuropeiska säkerhetskonferensen (ESK) och FN. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brott mot kurdernas mänskligarättigheter,2. att som sin mening ger regeringen til kännavad i motionen anförts om blockaden i irakiska ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om syriska kurders rätt tillmedborgarskap,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kurdiska frågans roll ifredsprocessen i .