mot · GG02Ub116 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg Forskningspolitiska propositionen har inte i tillräckligomfattning beaktat behovet av forskning och utveckling avsocialförsäkringsområdet. Detta är märkligt, inte minst motbakgrund av att detta område utgör en kostnad på av BNP. Kostnaderna har ökat . Detär också märkligt mot bakgrund av att det skett storaförändringar på socialförsäkringsområdet och att det ikrisuppgörelsen ingick att socialförsäkringsområdet skallbli föremål för stora förändringar de närmaste åren.För det ovan nämnda behövs ny kunskap. Tyvärr ärsocialförsäkringsområdet ett försummat område när detgäller forsknings- och utvecklingsinsatser. Dettaförhållande påtalades kraftfullt avrehabiliteringsberedningen 1988 och orsakerna till dettaförhållande sades vara bl.a. följande:(SOU 1988:41)Socialförsäkringens kontinuerliga ochsnabba omvandling.Avsaknaden av naturliginstitutionell hemvist för socialförsäkring inomHögskolan.Socialförsäkringen tillhör som regel inteinstitutionernas traditionella intressen och inriktning.Destatliga utredningar som sysslar med socialförsäkringenvänder sig sällan till forskarvärlden för att få hjälp.Intressemotsättningar ha varit sällsynta undersocialförsäkringens expansion.Tillväxten av antaletforskare och forskarstuderande inom detsamhällsvetenskapliga området är svag.Visserligen har det hänt en del sedan detta skrevs. Detfinns ''öar'' av FoU på socialförsäkringsområdet, men på dethela taget kvarstår rehabiliteringsberedningens bedömning.Den allra har det dock skett en förändringsom kan bli av stort värde . I har detnämligen bildats ett forskningsråd som kallas StiftelsenJämtlands Länsforskningsråd. Målet är att skapaförutsättningar för en kreativ kunskapstillväxt i länet och påsikt ett mittsvenskt universitet.Forskningsrådet förfogar inte över några ekonomiskaresurser, men rådet har () avsatt till start av FoU påsocialförsäkringsområdet med särskild inriktning pårehabilitering.Forskningsrådets beslut innebär att fyra forskare knytspå deltid till . Det är förutom endocent vid högskolan tre professorer -- en vidSocialhögskolan, en vid och två vidKarolinska Institutet. Detta utgör ett tvärvetenskapligtteam av forskare från samhälls-, beteende- och medicinskavetenskapsområdena. I nätverket ingår ocksåförsäkringskassorna i och . i finns med i nätverket.Högskolan i ingår på detta sätt i ett nätverkmed två lärosäten, och KarolinskaInstitutet, som har egna fasta forskningsresurser. Dessutomär två försäkringskassor kopplade till nätverket, vilket göratt det blir en viktig koppling mellan teori och praktik somär väsentlig för att utveckla socialförsäkringsområdet.I forskningspolitiska propositionen poängteras justbildande av nätverk av forskare och en koppling mellanteori och praktik framförallt på näringslivsområdet, mendet är viktigt att detta blir fallet även inom den offentligasektorn.I och med bildandet av ovan beskrivna nätverk avkompetenta forskare och praktiskt verksamma vid i förstahand två försäkringskassor (storstad och glesbygd) haräntligen socialförsäkringsforskningen fått en hemvist.Nätverket har fått en fast organisation genom att bli enenhet direkt kopplad till för nätverket blir att initiera FoU inomsocialförsäkringsområdet. Det bör understrykas attproblemformuleringarna sker utifrån de praktisktverksammas vardagskunskap vid försäkringskassorna. Detär också av vikt att det är de kassaanställda som i samarbetemed kompetenta forskare skall bedriva FoU.Kassapersonalen kommer också att återföraforskningsresultaten till den praktiska verksamheten. Justdenna del brukar ofta bli försummad i den traditionellaforskningen. De forskare som ingår i nätverket kommerockså att handleda doktorander och personer som bedriverFoU på området. En annan viktig uppgift för forskarna bliratt utveckla metodik för uppföljning och utvärdering avgjorda insatser. Det finns behov av en tvärvetenskapligmetodikutveckling på socialförsäkringsområdet på sammasätt som det sker en utveckling av utvärderingsmetodik pådet medicinska området genom kan konstateras att det finns ett stort behov avkunskaper på socialförsäkringsområdet -- ett område somkostar nära eller av BNP. Det har skett stora förändringar påsocialförsäkringsområdet som vi inte veteffekterna av. Det gäller exempelvis köp av yrkesinriktadetjänster i samband med rehabilitering och arbetsgivarnassjuklöneperiod.Behovet av socialförsäkringsforskning är särskilt stortjust nu genom de aviserade förändringar somkrisuppgörelsen innebär.I och med att socialförsäkringsforskningen nu har fått enhemvist vid och det nätverk somfinns kopplat dit med forskare och praktiker finns det enunik möjlighet att bedriva tvärvetenskaplig forskning ochutveckling på socialförsäkringsområdet.Den resurs på som betalats av Stiftelsen utgör en blygsam summa för start avforskningen på området.Det behövs ytterligare för att kunna bedrivaforskning och utveckling på socialförsäkringsområdet.Medlen kan beviljas för en treårsperiod varefter enutvärdering kan ske.Dessa skall användas till attutöka tjänstgöringstiden för forskarna i nätverket.Dessutom skall medlen användas till doktorandtjänster ochprojektmedlen. Vissa medel måste också användas tilladministration av forsknings- och utvecklingsarbetet. Enchef för verksamheten som kan ägna sig åt dels forskningoch utveckling, dels administration bör anställas.Som framgår av det ovan redovisade är detta ett stortoch viktigt forskningsarbete som har hög aktualitet.Erfordeliga ekonomiska resurser bör ställas till StiftelsenJämtlands läns forskningsråds förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska resurser förforskning inom socialförsäkringsområdet.