mot · GG02L310 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundMånga människor befinner sig i en mycketbesvärlig ekonomisk situation på grund avöverskuldsättning. Det gäller här personer som är såskuldsatta att deras oförmåga att betala sina skulderantingen är permanent eller åtminstone kan bedömas beståunder överskådlig tid framöver.Det gäller bland andra de s.k. kreditkonsumenterna.Under senare hälften av 1980-talet och början av 1990-taletgavs t.ex. kontokortkrediter generöst och kreditprövningenvar i många fall mycket förenklad. Stora skulder medåtföljande stora ränteutgifter har gjort dessa hushållsekonomi helt omöjlig och hopplös att på egen hand kommatill rätta med. Dessa kreditinsolvenser är inget unikt svensktfenomen, det kan också iakttas i andra länder.En annan grupp som särskilt uppmärksammats är f.d.näringsidkare, dvs. sådana enskilda personer som startategen rörelse, men av olika omständigheter som inte kanläggas dem till last blivit tvungna att upphöra medverksamheten och därvid dragit på sig så stora personligaskulder att de saknar reell möjlighet att betala dessaskulder.De negativa konsekvenserna av att dessa personerhamnar i praktiskt taget livslång skuldsättning ärbetydande, både för den skuldsatte själv och hans familj,liksom för kreditgivarna och för samhället. En hopplössituation leder till att såväl socialvården, sjukvården ochkanske också kriminalvården belastas. I stället för att deltai produktionen och därmed genom bl.a. skatter bidra tillvälfärdskostnaderna blir den överskuldsatte enbart enkostnad för samhället. För den enskilde är naturligtvissituationen mänskligt och socialt katastrofal.Dessa hushåll behöver hjälp. Här måste banker,kreditinstitut, samhällets olika institutioner m.fl. gå in ochförsöka finna rimliga lösningar så att enskilda människorsekonomi på lite sikt kan saneras.De svenska konkurs- och ackordsreglerna är i grundenföretagsinriktade och inte lämpade för privatpersoner. Menutöver dessa reglerade former för ''skuldsanering'' finns deten del andra oreglerade former. Här kan nämnas den s.k.kontonämndens verksamhet, kriminalvården ger viss hjälpåt skuldsatta klienter, vissa skuldsaneringsprojekt finns hosen del kronofogdar. går i många fall in ochförsöker hjälpa till att ordna upp situationen för hårtskuldsatta personer. Det finns också särskilda regler omeftergift av vissa skulder, såsom skatteskulder ochstudiemedel.Konsumentverket har i två kommuner -- ochStockholm -- startat försöksverksamheter för att finnalösningar på skuldsatta enskilda personers ekonomiskasituation. Vi socialdemokrater anser att denna verksamhetär bra och bör fullföljas. Men för många människor är detomöjligt att vänta i ytterligare 2--på en utvärdering avdenna försöksverksamhet. De behöver hjälp snabbt!Regler om skuldsanering för överskuldsatta finns i fleraländer, t.ex. , , , ochDanmark.Insolvensutredningens förslagI presenterade insolvensutredningen ettförslag till en skuldsaneringslag. Genom detta nya institut isvensk rätt skulle överskuldsatta personer, som inte drivernäringsverksamhet, under vissa förutsättningar kunna fåsina skulder nedskrivna helt eller delvis, genom beslut avdomstol. Förslaget knyter an till motsvarande lagstiftning iDanmark, som har inspirerats av de anglo-amerikanskamotsvarigheterna.Det föreslagna skuldsaneringsinstitutet liknas ibetänkandet vid en av ekonomiska och sociala hänsynbetingad och av myndighet (domstol) beslutadtvångseftergift. Det understryks i betänkandet attskuldsanering måste bygga på ett ekonomisktbetraktelsesätt. Det ska inte gå att ''tjäna på'' att begäraskuldsanering i stället för att lämna in en konkursansökan.Skuldsanering är i första hand tänkt för skuldsatta personersom saknar utmätningsbara tillgångar.I den allmänna debatten har framförts att enskuldsaneringslag skulle utgöra ett hot mot den allmännabetalningsmoralen. Vi menar för vår del att dessa risker ärstarkt överdrivna. Avsikten med det nya institutet är ju inteatt göra skuldsanering till en rättighet. En begäran omskuldsanering utgör en möjlighet -- i princip endast engång -- att under stränga förutsättningar, efter beslut avdomstol, få hela eller del av skulden eftergiven. Det ärockså viktigt att den skuldsatte åläggs att under de närmasteåren betala så mycket han förmår av skulden. Om enskuldsatt lämnar oriktiga uppgifter om sina ekonomiska ochpersonliga förhållanden ska sanktioner kunna tillgripas.Det kan också noteras att någon negativ inverkan på denallmänna betalningsmoralen inte har förmärkts under dentid tillämpat sitt skuldsaneringsinstitut.Erfarenheterna är tvärtom mycket goda i Danmark.Kostnader m.m.Det är inte helt lätt att uppskatta vilken omfattning ettsystem med skuldsanering kan få. Vissa uppgifter talar omatt det kan bli ca 8 000--10 000 anmälningar och ca 2 000--3 000 inledda utredningar om skuldsanering. Det ligger isakens natur att dessa uppgifter rymmer storaosäkerhetsmarginaler.Insolvensutredningen har beräknat kostnaderna förförfarandet till ca . Det gällerkostnader för medhjälpare (god man), domstolarnas ochkronofogdemyndigheternas befattning med dessa ärendenm.m.Ett skuldsaneringsinstitut innebär också ekonomiskavinster för samhället. Minskade utbetalningar avsocialbidrag innebär minskade utgifter för kommunerna.Statens intäkter påverkas positivt av att överskuldsattapersoner efter skuldsanering återigen kan ingå bland dereguljära skattebetalarna. En skuldsaneringsreform kan påså sätt få samhällsekonomiskt gynnsamma verkningar.Mot denna bakgrund kan ett skuldsaneringsinstitutberäknas innebära en lägre nettokostnad för samhället änovan redovisade beräkning. Vi har beräknat kostnaden /94 till högst 25 miljoner kronor.Regeringen bör utarbeta ett förslag tillskuldsaneringslag. Vi menar att insolvensutredningensförslag utgör ett bra underlag. bör ges möjlighetatt ta ställning till ett regeringsförslag i så god tid attskuldsaneringsinstitutet kan träda i kraft senast den 1januari 1994. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillskuldsaneringslag i enlighet med vad som anförts imotionen.