mot · GG02A811 · 1993-01-26 00:00:00 — Kvinnor kan förändraNu är det hög tid att låta kvinnors värderingar påverkasamhällsutvecklingen, i samma utsträckning som männens.Det är oacceptabelt att kvinnorepresentationen försämras,som i det senaste valet.Nu är det att säga ifrån. Vi kvinnor accepterar intelägre lön, med 10, ända , för att vi är kvinnor.Vi accepterar inte våld, våldet mot kvinnor måstebekämpas. Vi accepterar inte att vår miljö förstörs förkortsiktig ekonomisk skull.Många kvinnor känner oro, besvikelse ochhopplöshet. En viktig förutsättning för förändringar är attkvinnor finns med där besluten fattas, i politiken, påarbetsplatser, i organisationer och föreningar. Kvinnorsspeciella erfarenheter, kunskaper och önskemål måste tastillvara.Visionen om ett samhälle där kvinnor och män delar påansvaret för hem och barn och deltar på lika villkor iarbetslivet och samhällsarbetet måste förverkligas. Dåkommer både kvinnors och mäns vardag att fungera.Mycket tyder på att kvinnors villkor försämras, bl a meden snabbt växande kvinnoarbetslöshet. Situationen förkvinnor skiljer sig mycket från männens. De flesta kvinnorsvardag är hård. med yrkesarbete har kvinnorfortfarande huvudansvaret för hem och familj. Ständigtidsbrist och dåligt samvete är vanliga företeelser. Mångaarbetar därför deltid med sämre ekonomi och mindremöjligheter till utveckling och inflytande över arbetet somföljd.Demokrati är inte något självklart, den måsteåtererövras gång på gång. Så länge vi inte har lika storkvinnorepresentation har vi inte en fungerande demokrati.Händelser i vår omvärld visar att demokratin inte engång för alla är given. Demokratisk utveckling är nödvändigsåväl i vårt land som i vår omvärld.Vi kvinnor vill se resultat av vårt arbete. Ändlösadiskussioner som inte leder till konkret handling leder tillfrustration och missnöje. Med fler kvinnor i beslutandeförsamlingar skulle besluten se annorlunda ut och kommafortare. Vi anser att kvinnorepresentationen måsteförstärkas. Målet måste vara kvinnor i alla beslutandeförsamlingar.Det finns frågor där alla kvinnor har anledning att arbetatillsammans. Men vi är också egna individer med rätt till enegen partipolitisk uppfattning. Ett kvinnoparti är därförinte lösningen på jämställdhetsproblemen.Om vi ska få ett jämställt samhälle måste vi få flerkvinnor i nämnder och styrelser som ansvarar för planeringoch byggande i våra kommuner. Den erfarenhet ochhelhetssyn kvinnor har av hur det dagliga livet fungerar inärmiljön måste tas tillvara när politiska beslut fattas. Vi ärallvarligt oroade över den kraftiga minskningen av antaletförtroendevalda som blivit en följd av den nyakommunallagen. Kvinnors möjligheter att skola in sig i detpolitiska arbetet har försämrats avsevärt. Besluten skaistället flyttas ut nära dem som är berörda. Då ges flermöjlighet att sätta sig in i frågorna och att ha åsikter. Ävenformerna för det politiska arbetet är viktiga, som t extidsbegränsade sammanträden.Det småskaliga samhället kan vara lösningen på mångaav dagens problem; ökad social kontroll bromsarvåldsutvecklingen. Det blir mindre slitage på miljön genomfärre och kortare resor. Småskaliga lösningar på energi- ochVA-frågorna påskyndar det framtida kretsloppssamhället.Bättre överblick minskar dessutom risken för felaktiga,kortsiktiga och dyrbara beslut.Kvinnors miljömedvetande är stort. Vi anser att kravetpå en god miljö måste styra alla politiska beslut. Kortsiktigalösningar som enbart tar hänsyn till ekonomisk lönsamhetmåste avvisas.Kvinnor står nära livet. Därför är det naturligt för oss attleva resurssnålt och att säja nej till kärnkraften, med dessoöverskådliga konsekvenser. En avveckling måste börjamed att två reaktorer stängs redan nu.Sambandet mellan kost och hälsa är också viktigt ochvälkänt för oss. Det är dags att byta livsstil, det kommer attta tid men det är nödvändigt. Dagliga vanor kommer attbrytas, produkter och varor måste förändras. Miljöfarligaämnen ska ersättas av andra. Vi måste bruka naturen utanatt förbruka den, vi måste sätta pris på miljön. Ett hållbartsamhälle måste fungera som en del av naturens kretslopp,en förutsättning för att våra barnbarn ska få ren luft attandas och friskt vatten att dricka.Internationellt arbeteVärldens kvinnor angår ossKvinnors levnadsförhållanden i är oftamycket svåra, och kvinnans situation är i många fattigaländer väsentligt mer utsatt än männens. Under ytterstprimitiva förhållanden ansvarar kvinnorna för hem ochfamilj. Traditionellt står kvinnorna också för en stor del avfamiljens försörjning.Ständiga graviditeter tär hårt på kvinnors hälsa. Det ären myt att kvinnor i tredje världen vill ha stora barnaskaror.Orsakerna till att man skaffar många barn är framför alltbrist på utbildning. Begränsad ekonomisk utveckling ochbristande tillgång till mödra- och barnavård är andraorsaker till det alltför stora barnafödandet. Med socialasatsningar, förbättrad utbildning, förbättradinkomstmöjlighet och direkta familjeplaneringsåtgärderminskar barnafödandet och barnadödligheten. Denviktigaste befolkningsåtgärden är att stärka kvinnansställning. Om kvinnan får status och själv kan styra över sinekonomi, föder hon inte fler barn än hon kan ta hand om.Familjeplanering gynnar inte bara . Det ärockså den bästa vägen för att förhindra överbefolkning påvår jord. Världens befolkning uppgår till 5,4 miljardermänniskor. Den ökar i en takt som saknar motstycke ihistorien och kommer att vara uppe i 6,4 miljarder om tioår, om inte kraftfulla insatser sker omgående.Vi anser att en ökning bör ske av bistånd påbefolkningsområdet, bl a till rådgivning, information, barn-och mödravård och preventivmedel. Givetvis ska allfamiljeplanering vara frivillig.Miljöproblemen är ett av de svåraste hindren förekonomisk utveckling i . Kvinnor har en mycketviktig roll i det lokala miljöarbetet. De har ofta stort ansvari jordbruksproduktionen. De försörjer sina familjer medinkomster från jordbruket. De ansvarar för att skaffabränsle för matlagning. Kvinnor har en avgörandebetydelse för att en ekonomiskt uthållig utveckling skakomma till stånd i tredje världens länder.Det svenska biståndet har uppmärksammat kvinnor,men mycket återstår än att göra för att de ska få sinrättmätiga del av vårt bistånd. , ,spelar en viktig roll i detta arbete. Vi anser att UNIFEM börfå ökat svenskt stöd så snart de ekonomiskaförutsättningarna medger en ökning av biståndsmedlen.Inför den internationella kvinnokonferensen börSverige aktivt bidra i planeringsarbetet. Det är viktigt attsvenska organisationer, framför allt kvinnoorganisationertidigt involveras i förberedelsearbetet och att nödvändigaresurser ställs till förfogande.Stöd till kvinnor bör vara en integrerad del av projektmen också ges till separata kvinnoprojekt. Tradition,kultur, religion och andra lokala omständigheter måste varaavgörande för vilken form som är mest lämplig. Bidragentill separata kvinnoprojekt bör ökas.Samtliga biståndsmyndigheter måste omfattas av kravetpå ökat bistånd till och förbättrad integrering av kvinnor iutvecklingsprocessen. På så kallade icke traditionellakvinnoområden måste kvinnors situation och rolluppmärksammas. Till exempel inom infrastruktur ochnäringslivsutveckling kan kvinnor ha en viktig funktion attfylla, som vi i vårt samhälle inte är vana vid. Inom t exnäringslivsutveckling är det angeläget att kvinnor fårtillgång till kapital och utbildning.Kvinnor måste också i betydligt större utsträckning vararepresenterade på samhällets alla nivåer inklusiveinternationella fora. bör aktivt verka för attkvinnorepresentation inom FN-systemets alla organ ökar.Målet bör vara att av alla ledande befattningar innehasav kvinnor senast år 2000.I fredskonferenser i anslutning till konflikter är det ävenviktigt att kvinnor deltar för att kunna påverka frågor somär angelägna ur ett kvinnoperspektiv.Våldshandlingar i konfliktsituationer mot kvinnor harblivit allt vanligare. De används som ett vapen i konflikten.Till exempel har systematisk våldtäkt mot kvinnor använtsi den pågående . bör, iinternationella fora, arbeta för att de som är ansvariga fördessa brott mot de mänskliga rättigheterna ställs till svars.Vi bör garantera att kvinnor som flyr undan dessadåd garanteras asyl.Kvinnor i NordenÄven om jämställdhetsmålen inte är uppnådda är det ettobestridligt faktum att kvinnor i har nått betydligtlängre än någon annanstans i världen. avkvinnorna förvärvsarbeter -- i . I övrigaEuropa är andelen betydligt lägre.Många kvinnor finns på inflytelserika politiska poster ide nordiska länderna. statsminister, försvarsminister, utrikes- ochfinansministrar är alla kvinnor. Fler kvinnliga statsråd finns.Kvinnorepresentationen i parlamenten är utan jämförelsehögst i världen. Kvinnor från de nordiska parlamenten ärpådrivande i det nordiska samarbetet.Löneskillnaderna mellan män och kvinnor ärfortfarande betydande. Lönegapet mellan män och kvinnorär enligt en rapport från projektet (den lägre siffran är frånSverige) beroende på diskriminering eller på att kvinnornaarbetar i ett kvinnodominerat yrke. I alla länderna harjämställdhetslagarna ändrats i syfte att fastställa kriterierför ''arbete av samma värde'' samt bevisbördeproblemet.Slutsatsen i rapporten är att den viktigaste likalönsinsatsennu är en nyvärdering av traditionellt kvinnoarbete ochtraditionellt mansarbete så att likhetstecken i fortsättningeninte ska sättas mellan kvinno- och låglönearbete.Det nordiska samarbetet är i avinternationalisering och närmande till EG av större vikt änkanske . Den nordiska identiteten, vårakulturella, demokratiska och öppna traditioner och vårvälfärdspolitik ger oss en särställning som har stor betydelseinte minst för kvinnorna. Även om välfärdspolitiken nuomprövas av ekonomiska skäl är inställningen stark att viska ha ett heltäckande socialt skyddsnät.Jämställdhetsarbetet och arbetet för att förbättra kvinnorssituation på arbetsmarknaden är intensivt. Oavsett vilkensamarbetsform de olika länderna väljer när det gäller EGhar vi kvinnor i ett stort ansvar att både i detnordiska samarbetet och i våra respektive länder fortsättaatt driva detta.EG -- ur ett kvinnoperspektivEtt eventuellt svenskt medlemskap i är en av deviktigaste frågorna under detta århundrade. Det svenskafolket ska ges möjlighet att avgöra ett svenskt medlemskapi EG-EU i en folkomröstning. Där kommer kvinnornasställningstagande att få ett stort avgörandeAlla måste få kunskap om innebörden ochkonsekvenserna av ett svenskt EG-EU-medlemskap samtges möjlighet att analysera och debattera detta. Inte minstviktigt är det för svenska kvinnor att få veta hur ett EG-inträde kommer att påverka deras situation. I Sverigeförvärvsarbetar en större andel kvinnor än vad som är falleti . har väl utbyggda sociala förmånerför förvärvsarbetande kvinnor med små barn, i jämförelsemed EG-länderna.Det är därför viktigt att belysa hur ett svenskt EG-medlemskap kommer att påverka rätten för kvinnor ochmän till förvärvsarbete, utbildning, egen försörjning samtsocial trygghet. Detta bör ske i någon av de utredningar somregeringen tillsätter för att göra konsekvensanalyser av ettEG-medlemskap, t ex i utredningen om välfärd ochjämställdhet.Viktiga frågor att driva i förhandlingarna om ettmedlemskap är hur ett EG-medlemskap påverkar godmiljö, regional utveckling och tryggadlivsmedelsproduktion, social trygghet och fullsysselsättning, respekt för alliansfriheten och demokrati ochöppenhet.Ett antal grupper och utredningar har tillsatts för attarbeta med frågor rörande våra framtida relationer medEG. I dessa grupper sitter en majoritet av män. Kvinnoranses ofta stå för andra värderingar än män, som t ex mersociala och omvårdande hänsynstaganden. Det är därförsjälvklart att utredningsgrupper, förhandlingsdelegationeroch andra grupper som har tillsatts för att ta fram underlaginför ett ev svenskt EG-medlemskap också består avkvinnliga representanter. Regeringen har ett stort ansvar attbevaka detta.För att kvinnor ska kunna sätta sig in i de olikafrågeställningarna behövs det kunskap och information.Kvinnoorganisationerna måste få ökade möjligheter attutbilda kvinnor i EG-EU-frågan. Därför är det oerhörtangeläget att regeringen prioriterar kvinnoorganisationernavid fördelning av anslag.Kvinnors arbeteArbetslöshetenArbetslinjen måste gälla. Rätten till förvärvsarbete ärgrundläggande. Kvinnors rätt till eget yrkesarbete får inteifrågasättas. Social trygghet, ekonomiskt oberoende ochpersonlig självkänsla är kopplat till anställning. Rådandearbetslöshetskris får aldrig medföra att kvinnor betraktassom en reserv på arbetsmarknaden.Hittills har arbetslösheten drabbat män betydligthårdare än kvinnor. Men verkligheten ser annorlunda utidag. När nu liggande varsel inom offentliga sektorn ochinom bank- och försäkringsväsendet träder i kraft kommerkvinnor att drabbas hårt. Många traditionella kvinnojobbrationaliseras bort både på grund av besparingsbehov ochpå grund av teknisk utveckling som gör att dessa jobb intebehövs. De kvinnor, ofta medelålders, som arbetat längemed uppgifter som blir omoderna befinner sig i en svårsituation. Här krävs särskilda insatser.Vi anser att ett särskilt arbetsmarknadspolitisktkvinnoprogram bör utarbetas för att möta den växandearbetslösheten. Åtgärder föreslås som leder till att kvinnorerbjuds kompetenshöjande utbildningar så att deraskunskaper och erfarenheter kan tillvaratas och de kan varamed och slåss om de nya jobben. Utbildningsvikariat är ettsätt.Bryt könsuppdelningen i arbetslivetSverige har ett mycket könsuppdelat arbetsliv. Denhistoriska bakgrunden är bl a att när kvinnorna gjorde sittstora inträde på arbetsmarknaden på 1970-taletexpanderade den offentliga sektorn kraftigt. Största delenav det nytillskott på arbetsmarknaden som kvinnornautgjorde svaldes av den offentliga sektorn.För att få ett mer jämställt arbetsliv är det viktigt attbryta könsuppdelningen. Flickor måste t ex i ökadutsträckning uppmuntras till teknisk utbildning, dels för attbredda sin arbetsmarknad, dels för att få kompetens attmöta det starkt ökande teknikinnehållet även inomtraditionellt kvinnliga arbeten. Detta måste ske tidigt.Tid för liv och arbeteKvinnors vardag är ofta pressad. Särskilt gäller detheltidsarbetande kvinnor med små barn. harkvinnor det övergripande arbetet för hem och familj.Mannens timmar i hemarbetet påverkas mycket litet avantalet timmar hustrun förvärvsarbetar. Vi kvinnor ipolitiken har ett stort ansvar för att driva opinionsbildningså att delat ansvar i hemmet blir en självklarhet.Kvinnor tar ut huvuddelen av föräldraledigheten. Det ärockså kvinnor som i högre grad än män minskar sinarbetstid när barnen är små. Detta var redan ihögkonjunktur ett hinder för kvinnor på arbetsmarknaden,särskilt när det gällde tillsättandet av kvalificerade tjänster.Idag är det ett hinder inom alla områden i arbetslivet. Enarbetsgivare anställer inte gärna en kvinna som de befararska vara barnledig och sedan frånvarande för vård av barn.Barnen är vår främsta tillgång för framtiden och ska intebehöva vara yrkeshinder. Arbetsgivarna måste inse att bådekvinnor och män är föräldrar som måste ta sitt ansvar förbarnen. Detta bör i första hand ske på frivillighetens väg.Flexibel arbetstidEn av de viktigaste förutsättningarna för att få arbeteoch privatliv att fungera är att kunna påverka sinaarbetstider i större utsträckning . ladeutredningen om flexibla arbetstider fram sitt förslag omårsarbetstid och större möjligheter att lokalt på denenskilda arbetsplatsen kunna bestämma arbetstiderna. Allalokala försök som gjorts där arbetstiderna utformatsflexibelt i enlighet med de anställdas önskemål pekar på atttrivsel och produktivitet ökat och arbetsskadorna minskat.Både arbetsgivare och arbetstagare tjänar på ett sådantsystem. Vi förutsätter att regeringen kommer meden proposition i den riktningen.Kvinnoarbetstiden är i genomsnitt, generellt sett, 6timmar per dag. Kvinnor väljer att förkorta sin arbetsdag påegen bekostnad för att deras och familjens vardag skafungera. Arbetstiderna bör också i större utsträckninganpassas till livet utanför lönearbetet. Utvecklingen mot enförkortad normalarbetstid bör fortsätta. Målet måste varaatt alla ska få möjlighet till en arbetstid pervecka, vilket ger utrymme för en normalarbetstid på 6timmar per dag.Kvinnors inflytande på arbetet måste öka. Kvinnorsresurser i form av kunskaper, erfarenhet ochorganisationsförmåga nyttjas alltför dåligt . Detta ledertill lägre produktivitet men också till otillfredsställelse,stress och ohälsa. Kvinnorna måste kräva större inflytandei arbetet så att arbetsgivarna ska inse att de har outnyttjaderesurser som kan tas tillvara bättre.Det obetalda arbetetEnligt slutdokumentet från iNairobi är en av de viktigaste strategierna inför 2000-taletatt man börjar mäta och värdera det obetalda arbetet iekonomisk statistik. BNP-måttet måste kompletteras.För att få kunskap om människors hela arbetssituationmåste det obetalda arbetet mätas och värderas. Det är inteminst viktigt för att kunna få reda på kvinnors bidrag till dentotala ekonomin. Tidsanvändningsstudier är därförnödvändiga för att vi ska kunna mäta detta obetalda arbete.För att kunna ta med värdet av det obetalda arbetet inationalräkenskaperna krävs lika modeller i Europa.Likvärdig lönesättningLöneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter attöka. På den svenska arbetsmarknaden ligger kvinnolönerna15 till lägre p g a lönediskriminering. Helasamhällslivet är uppbyggt på att värdera de manligaegenskaperna högre.Kvinnornas sociala roll har skapat en ond cirkel.Eftersom de alltid haft lägre lön är det kvinnorna somstannat hemma med barnen. Det har lett till sämrekarriärmöjligheter och sämre möjligheter att arbetapolitiskt. De yrken som av tradition domineras av kvinnorär lågt betalda. Det behövs en uppvärdering av dessa liksomav kvinnors kunskaper och erfarenheter vid exempelvischefstillsättningar. Hela samhällslivet skulle tjäna på attkvinnors värderingar får ett ökat genomslag.Förutsättningarna för harmoniska arbetsplatser ökar omdet råder balans mellan könen.Löneklyftorna ökar även inom offentlig sektor. Det ärdärmed ingen skillnad på privat och offentlig anställning. Vianser att kommuner, landsting och stat måste gå före ochutjämna löneskillnader istället för tvärtom.Lika lön för likvärdigt arbete är en av 90-talets viktigastefrågor. Vi behöver ett könsneutralt arbetsvärderingssystem.Arbetsmarknadens parter har misslyckats. Större krav börställas både på arbetsgivare och på fackliga organisationerför att utjämna löneskillnaderna. Detta är än viktigare närlöneökningsutrymmet är litet eller obefintligt menambitionen måste förstärkas. med som ordförande väntas läggasitt betänkande . Den bör presentera förslagtill hur man ska utjämna löneskillnaderna.ArbetsmiljöMånga kvinnor vårdar, står i affär, arbetar på kontoreller städar. Andra har monotona arbetsuppgifter inomindustrin. Det är arbeten som betraktas som både lätta ochrena. I verkligheten ger de arbetsskador som hör till desvåraste. De ger belastningsskador som ligger bakomhuvuddelen av såväl arbetssjukdomar somförtidspensioneringar.Ett allvarligt problem är de psykosociala arbetsskadornasom ökar kraftigt även om nivån är lägre, ca 2.000 fall omåret . Flera rapporter om mobbning på arbetsplatserbekräftar att detta är ett allvarligt problem som av naturligaskäl är svårare att tackla än de rent fysiska problemen. Inteminst vid nedskärningar och osäkerhet om framtiden blirdessa problem stora. Det är viktigt att de psykosocialaproblemen på arbetsplatserna uppmärksammas betydligtmer. Sambandet mellan psykisk och fysisk hälsa ärobestridligt.När det gäller det förebyggande arbetsmiljöarbetet harArbetarskyddsstyrelsen en viktig roll. Det är angeläget attsärskilda resurser sätts in för att förebygga de skador sommest drabbar kvinnor, i likhet med projektet för bättrearbetsmiljö i hemtjänsten.När nu arbetslivsfonderna går in i sin slutfas så är detangeläget att dessa inriktar sina satsningar på att förbättrade typiskt kvinnliga arbetsplatserna. Offentlig sektor, därmånga kvinnor arbetar, har inte varit särskilt framgångsriknär det gäller att erhålla bidrag från arbetslivsfonderna. Härmåste kommuner och landsting bli mer offensiva att sökamedel.Lagen om arbetsskadeförsäkringenNya regler för tillämpning av lagen omarbetsskadeförsäkring har presenterats som innebär ensträngare bedömning . Tyvärr har det klart visatsig att kvinnor med monotona arbeten har svårt att få sinabesvär godkända som arbetssjukdom iFörsäkringsöverdomstolen. Detta tyder på attlagstiftningen inte är tillräckligt klar. Därför måste dessakonsekvenser ut i det fortsatta utredningsarbetetmed sammanläggningen av arbetsskadeförsäkringen medsjukförsäkringen.Allmän arbetslöshetsförsäkringAndelen arbetslösa i som står utanförarbetslöshetsförsäkring eller blir utförsäkrade ökar snabbt.Speciella problem uppstår vid deltidsarbetslöshet. Blanddem som helt eller delvis saknar ekonomiskt stöd, finnsmånga kvinnor. För att få ökad rättvisa krävs att det införsen allmän arbetslöshetsförsäkring. Den utredning som nusitter måste komma med förslag på hur en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring ska utformas.JämställdhetslagenVi centerkvinnor hade en rad invändningar mot den nyajämställdhetslagen när den infördes, invändningar som vifortfarande anser relevanta. Lagen har emellertid varit ikraft så (sen 1/1 1992) att ingen utvärdering harkunnat göras. JämO har t ex inte funnit några bra fall attföra till Arbetsdomstolen. Vi anser därför att lagen ska gällaytterligare innan en utvärdering kan ske ochnödvändiga förändringar föreslås.I den nya lagen finns angivet att jämställdhetsplaner skaupprättas på alla arbetsplatser med mer än 10 anställda.Den undersökning som JämO gjort om kunskaperna omoch efterlevnaden av detta är nedslående. Särskilt inom denprivata sektorn är kunskaperna små. Här behövs särskildainformationsinsatser till arbetsgivare och fackligaorganisationer för att förbättra situationen.Kvinnor flyttar till arbete och utbildningUtflyttning av kvinnor från landsbygden är ett av destörsta hoten mot en positiv landsbygdsutveckling.Kvinnornas situation på arbetsmarknaden måste ägnas storuppmärksamhet i regionalpolitiken.I årets budgetproposition betonas betydelsen avsärskilda insatser för kvinnor i det regionalpolitiska arbetet.Detta är bra.Närings- och teknikutvecklingsinstitutet () harpå regeringens uppdrag upprättat ett handlingsprogram föratt främja kvinnors företagande i stödområdet. I uppdragetingick att analysera villkoren för de kvinnliga företagarna.Här framkom att andelen kvinnliga företagare är ca 15 %.Av dem som startade företag 1991 var kvinnor. Denystartade företagen finns främst inom tjänstenäringarna.NUTEK:s förslag till åtgärder för att främja kvinnligtföretagande -- ett tjugotal -- främst de förslag som rörinfrastrukturen och nätverken, bör enligt föredragandenomedelbart beredas och genomföras. Medel härtill anvisasur anslaget D 6. Detta stöder vi.Länsstyrelserna administrerar medlen för detregionalpolitiska stödet. Det behövs fler kvinnor ihandläggande och beslutande nivåer i det regionalautvecklingsarbetet. Det har nämligen visat sig att det ärlättare för kvinnor att få gehör för sina projektidéer, om debedöms av kvinnliga handläggare. Länsstyrelserna bördärför beakta behovet av särskilda mottagningsenheter förkvinnor, som vill bli företagare.Kvinnligt företagandeDet finns för litet forskning om kvinnors företagande.Elisabeth och har dock gjort enstudie om detta. De konstaterar i denna att det finns mångaskäl varför kvinnor startar eget. Viljan att skapa något eget,möjlighet att kombinera förvärvsliv och hemarbete,möjligheten att bestämma över sitt eget liv är några av dem.I miljöer där flickor uppmuntras till självständighet, attskaffa sig utbildning och ta tillvara den egna kreativitetenskapas förutsättningar att i vuxen ålder starta eget.Härutöver är det inte lätt att hitta studier som belyserkvinnliga företagares villkor och förutsättningar och derasbetydelse för samhällsutvecklingen.