mot · GG02Sk362 · 1993-01-26 00:00:00 — Vi har tidigare påpekat att det är nyföretagandet som ärekonomins spjutspets mot framtiden och att det är ismåföretagen som de nya möjligheterna och jobben finns.Småföretagare har många legitima utmaningar:konkurrenter, marknadskrafter, finansiering, m m. De skaväl rimligtvis inte motarbetas av staten också genom etthorribelt skattetryck och skatteregler som få människorförstår sig på!Den som satsar pengar och startar ett eget företag(enskild näringsverksamhet eller handelsbolag) betalar idagmellan 50 och i skatt på avkastningen på det satsadekapitalet, eftersom hela förräntningen beskattas sominkomst av näringsverksamhet. Är det riktigt klokt närsamma person hade, om pengarna satts in på bank, betalat30% skatt i inkomstslaget kapital? Med lägre risk...SOU 1991:100 (Neutral företagsbeskattning) innehållermånga viktiga synpunkter på bristerna i dagens system.Utredningen rekommenderade att de nya reglerna skulleinföras , men krispaket efter krispaket harinneburit förseningar. Det är av största vikt att regeringenpresenterar en proposition genast, en som hjälpersmåföretagarna mycket mer än betänkandet föreslår.Ny demokratis minimikrav som följer är av största viktför alla medborgare, inte bara för de 300.000egenföretagare som har totalt 45.000 anställda, eller för de290.000 män och kvinnor som arbetar i företag med färre än10 personer. Vi måste stärka de mindre företagen för att fådem att expandera, anställa människor, och få fart påSverige nu!Frågor som ligger hos (SOU1991:100) samt våra krav på förbättringar angåendebeskattningsneutralitet:Avkastning på satsat kapitalFörslaget innebär att avkastningen på satsat kapital skallbeskattas som kapitalinkomst. ''Räntan'' skall anses varastatslåneräntan minus av kapitalunderlaget.Bättre: Höj räntesatsen. Eftersom statslåneräntan används vid beräkningen av den s knormalutdelningen i fåmansbolag finns ingen anledning attbehandla enskilda näringsidkare sämre.Avsättning till expansionskontoFörslaget innebär att de pengar som företagaren inte tarut ur verksamheten för sitt och sin familjs dagliga upphälleska kunna sparas i rörelsen, genom att överskottet avsättstill ett expansionsmedelskonto. Den del som företagaren tarut beskattas som vanligt med inkomstskatt och egenavgifter.På avsättningen till expansionskontot utgår samma skattsom för aktiebolagen, dvs . När företagaren använderexpansionsmedlen skall han betala inkomstskatt med i vissafall marginalskatt. Egenavgifter tas inte ut, menbeloppet är inte förmånsgrundande, dvs han får lägre ATPm m.Bättre: En minskning av expansionsmedlen skallbeskattas som inkomst av näringsverksamhet, och denbetalda näringsskatten på får räknas av frånegenavgifter och inkomstskatt. Därigenom blir villkorenungefär lika som för aktiebolagsägare. Vid en eventuellövergång till aktiebolag bör medel på expansionskontotgivetvis få omvandlas till aktiekapital.Negativt eget kapitalOm det egna kapitalet i verksamheten är negativt skallen schablonmässigt beräknad ränta tas upp som inkomst inäringsverksamheten. En näringsverksamhet med negativteget kapital, som inte beror på underskott, anses alltså halånat ut pengarna till privatdelen.Bättre: Reglerna behövs inte därför att vanligabokföringsregler innebär att skulder skall tas upp i den deldär de rätteligen hör hemma.Underlaget för avsättning till skatteutjämningsreservEnligt förslaget skall negativt eget kapital påverka detkapitalunderlag som skatteutjämningsreserven skallberäknas på. Avsättning till skatteutjämningsreserven fårgöras av det egna kapitalet. De företagare somsedan gammalt har ett negativt eget kapital saknar alltsåmöjlighet att utnyttja denna reserveringsmöjlighet. Enligtutredningsförslaget skall tillskott behandlas somen skuld vid beräkningen avskatteutjämningsreservunderlaget. Detta kan medföraorimliga konsekvenser som den enskilda näringsidkarenofta inte har någon möjlighet att undvika.Bättre: Gamla negativa kapitalunderlag nollställs vidberäkningen av skatteutjämningsreserven i samband medatt förslagen införs. Tillskott ska inte anses som skuld.FastigheterReavinst vid försäljning av fastigheter som används irörelsen skall tas upp som intäkt av näringsverksamheten --innebärande att vinsten beskattas med upp till 64%.Bättre: Beskattningen av fastigheter ligger kvar iinkomstslaget kapital.Förenkla förändringarnaÄven på området kunniga personer anser att förslagetfrån utredningen är mycket komplicerat. En självklarutgångspunkt måste ju vara att egenföretagarna skall kunnaförstå de skatteregler de berörs av och tillämpa dem utanexperthjälp. Egenföretagarna sköter i stor utsträckning sinaegna deklarationer och avses så kunna göra.Ett sätt att åstadkomma en förenkling är att slopaförslaget till den negativa räntefördelningen och attnollställa det egna kapitalet vid beräkningen avskatteutjämningsreserven när förslaget införs.Statens kostnad för neutral företagsbeskattning: EnligtFinansdepartementet skulle det innebära 2,5 miljarderkronor i direkt bortfall av skatteintäkten att geegenföretagarna samma skattevillkor som aktiebolagen.Om man jämför det beloppet med sänkningarna avarbetsgivaravgifterna (som har fått brett stöd) så kan manlikställa ovanstående reformer med att sänkaarbetsgivaravgifterna för alla företag med 2/3procentenheter. Extra intäkter på grund av ett vänligaresmåföretagarklimat är inte beräknade.Andra viktiga småföretagarfrågor som regeringen sitterpå: Flera av dessa behandlas i SOU 1992:67.KvittningÅterinför möjligheten att kvitta underskott inäringsverksamhet mot tjänste- och kapitalinkomster. Detär, som vi har tidigare påpekat, det enklaste och bästa sättetatt stödja dem som sakta vill ''smyga igång'' en verksamhet.Att staten endast beskattar det sammanlagda överskottet aven persons inkomst är inte mer än rimligt.PeriodiseringsfonderPeriodiseringsfonder bör införas där företagen skattefrittkan reservera av årsvinsten under maximalt . Ommedlen i fonden räntebeläggs får räntan givetvis inte vara såhög att de avskräcker de mindre företagen från att utnyttjaperiodiseringsfonden. När periodiseringsfonderna införs såbör företagen kunna skriva av av en investeringdirekt, mot upplösning av de reserverade medlen. På detviset kan små företag själva spara vinsten till framtidainvesteringar och bli mindre beroende av externafinansiärer som banker eller riskkapitalbolag.LönereservFöretagen bör få reservera av en lönesumma upptill 90 basbelopp (ungefärlig lönekostnad för 10 anställda).Sätt ett tak på 5 basbelopp per anställd för att undvikamissbruk. På det viset har de minsta företagen en buffertatt luta sig mot i lågkonjunktur, och soliditeten i företagenökar.Låna inbetalning av skattFöretag har upplösta lagerreserver ochresultatutjämningsfonder som skall, enligt tidigare beslut,beskattas . Det ligger ett förslagi regeringens budgetproposition att enskildanäringsverksamheter och handelsbolag ska få ett årsuppskov, ett skattebortfall på 430 miljoner. Vi anser attaktiebolagen bör få skjuta upp betalningarna gentemotränta baserad på en ett-års statsskuldväxel. En inbetalninghar redan gjorts, års taxering. Staten räknademed att företagen (alla former) skulle betala in 5,8miljarder . Denna fruktansvärda likviditetsindragningsker mitt under den värsta ekonomiska krisen i modern tid.Om företagen får möjligheten att skjuta på inbetalningenmot skälig ränta får de andrum, utan att staten förlorarintäkter.Avskrivningsmöjligheter för valutaförlusterNu när kronan flyter har ett nytt problem uppstått:Enorma valutaförluster. Företag bör få skriva avvalutaförlusterna (regeln) för att förhindratvångslikvidationer. Syftet här är inte att sänka skatten,men att bromsa konkurser.Statens kostnad för ovanstående åtgärder:Möjligheten att kvitta underskott av näringsverksamhetmot inkomst av tjänst beräknas orsaka ett skattebortfall på0,det första året.Periodiseringsfonderna kostar uppskattningsvis 2,3miljarder det första året.Beräkningar görs av lönereserven.Inbetalningsförskjutningen, som är frivillig, innebär attföretagen betalar ränta. Inga tillgångar skrivs ner.Spin offeffekterna är svåra att kvantifiera.Internationella erfarenheter och klassisk makroekonomipekar på att det land som stimulerar entreprenörer vinnerbåde det korta och långa loppet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avkastningen på satsat kapitalbör beskattas som kapitalinkomst vad gälleregenföretagare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beskattningen avegenföretagares avsättning till expansionskonto börlikställas med vad som gäller för aktiebolag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vad gäller egenföretagare tabort reglerna om den schablonmässigt beräknade räntan dådet egna kapitalet i verksamheten är negativt.4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kapitalunderlag för beräkningav skatteutjämningsreserv bör nollställas i samband medförslagens införande,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattning av reavinst vidförsäljning av fastigheter,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvittning av underskott inäringsverksamhet mot tjänste- och kapitalinkomster,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande avperiodiseringsfonder,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge företag möjlighet till enviss avsättning av lönesumman till en obeskattadlönereserv,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företag skall ha möjlighetenatt skjuta på inbetalningen av skatten från upplöstalagerreserver och resultatutjämningsfonder mot ränta,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företag skall kunnaperiodisera valutaförluster.