mot · GH02A16 · 1993-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:66 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar och långtidsarbetslösa, m.m. Fler i arbeteInnehållsförteckningInledning och sammanfattning2Läget på arbetsmarknaden3Regeringens politik3Inriktningen av arbetsmarknadspolitiken4Vår politik6Våra åtgärder7Investeringar8Sysselsättningsstöd11Ungdomar12Utbildning13Långtidsarbetslösa15Kommunerna17Arbetslöshetsförsäkringen18Hemställan19Inledning och sammanfattningUnder 1992 och 1993 försvinner enligt regeringen över400 000 jobb i . Det motsvarar av allasysselsatta. Ytterligare jobb försvinner , sägerregeringen. har långtidsarbetslöshetenfemdubblats och uppgår nu till 136 000 personer. Tydligareän så kan inte regeringens misslyckande bli.Vi beklagar djupt att inte stödde våraförslag till olika åtgärder för att bekämpa arbetslösheten.Hade så skett skulle betydligt färre vara arbetslösa än somär det idag.Arbetslösheten har blivit mycket värre än vadregeringen förutspådde . Trots det finns inga förslagpå kraftfulla åtgärder för att bryta denna negativautveckling. Det är vår förhoppning att majoritetnu skall ta ansvar för utvecklingen och ställa sig bakom deförslag vi har för att bekämpa arbetslösheten.Vi har sagt det vid upprepade tillfällen och gör det igen.Mycket kraftfulla åtgärder inom alla politikområden måstenu till för att ta itu med den viktigaste politiska frågan avalla, nämligen att skapa fler jobb och bekämpaarbetslösheten. Det gäller att bryta den onda cirkel Sverigeär inne i genom att lägga om den ekonomiska politiken.Vårt mål är att halvera arbetslösheten.För nästa år vill vi skapa 110 000 nya jobb och pressa nedden öppna arbetslösheten mot 6 %.För att understödja en utveckling mot tillväxt, måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka och i storutsträckning inriktas mot näringslivet. Det gäller attbekämpa arbetslösheten och främja tillväxt genom att gåfrån bidrag till aktiva åtgärder, från mindre bra åtgärder tillbättre och från åtgärd till arbete.Vi vill stödja nya arbetstillfällen i näringslivetgenom en rad insatser.Vi vill bromsa den halvering av bostadsinvesteringarnasom beräknas ske genom att stimulera ROT-programav lägenheter i flerfamiljshus. Vi vill också stödja ROT-projekt i kommunerna. Sammanlagt skall detta leda till attinvesteringarna ökar med minst 5 miljarder kr.Därutöver vill vi öka investeringarna inomVägverket med 3 miljarder kr.Som ett alternativ till regeringens förslag om generelltanställningsstöd vill vi understödja tidigareläggning avanställningar inom näringslivet med generösarekryteringsstöd.Vi vill göra extra satsningar för att bekämpaungdomsarbetslöshet ochlångtidsarbetslöshet.Vi vill förhindra att ytterligare 28 000 kommunaltanställda går ut i öppen arbetslöshet.Slutligen vill vi engagera ytterligare 8 000 personer iutbildning.Det är svårt att förutse de exakta effekterna påsysselsättningen av våra nu redovisade förslag. En försiktigberäkning visar dock att hela vår samlade politik ger 110 000fler jobb och 8 000 fler i utbildning . Detkommer att resultera i betydande ökningar av intäkterna avskatter och sociala avgifter samt minskade utgifter förarbetslöshetsunderstöd. Sammantaget ger dessa åtgärdersådana effekter att budgetunderskottet inte ökar nämnvärtjämfört med regeringens förslag. Bruttokostnaden undernästa år för våra samlade åtgärder är 12 miljarder kronor.Nettokostnaden, dvs. efter avdrag för ökade intäkter ochminskade utgifter, är ca 2 miljarder kronor.Vi säger nej till regeringens förslag att försämraanställningsskyddet och bryta sönder nuvarandearbetslöshetsförsäkring.Läget på arbetsmarknadenI år försvinner 235 000 jobb, säger regeringen i sinprognos. försvann 178 000 jobb. Totalt på två årförsvinner 413 000 jobb eller av alla sysselsatta iSverige. kommer enligt regeringen ytterligare jobbatt försvinna. Några fler ord för att uttrycka regeringensstörsta misslyckande behövs knappast.Den öppna arbetslösheten blir , spårregeringen, och dessutom finns iarbetsmarknadspolitiska åtgärder, totalt . Nästa århar den siffran stigit till , förutser regeringen. Närregeringen tog över ansvaret för landet, varmotsvarande siffra 6,. Var skall detta sluta? På drygt tvåår har arbetslösheten ökat från 273 000 personer till 645 000personer, eller med 372 000 personer. Det betyder 15 000nya arbetslösa, bidragstagare, . Det är då inteatt undra på att statens finanser raseras.Sverige har drabbats av massarbetslöshet ochstatsfinansiell kris beroende på att BNP nu minskar förtredje året i rad.För alla medborgare är detta en katastrof, men värst ärdet naturligtvis för dem som inte har ett jobb. Men ingenkommer undan, alla kommer att få vara med att bära debördor som krävs för att vända denna utveckling.Värst är det för de långtidsarbetslösa, som blir allt fler.I senaste mätningen, 136 000 personer. Allt fler av demkommer närmare utförsäkring. Kommunernas socialbidragkan därför förväntas explodera under kommande år.Samtidigt blir arbetsmarknadspolitiken allt mindreeffektiv. Kontantstödet ökar dramatiskt på bekostnad av deaktiva åtgärderna och de aktiva åtgärderna blir av en alltsämre kvalitet.Tyvärr vill regeringen fortsätta på denna väg. Mer ikontantstöd, färre i bra åtgärder och fler i sämre. Detta äroacceptabelt.Vi kan också konstatera att de arbetslösa inte skulle havarit så många som de är , om hade ställtsig bakom våra förslag om satsningar för att bekämpaarbetslösheten.Regeringens politikNu syns många ljuspunkter, säger regeringen. Det blirbättre tider. Men säger regeringen att ytterligarejobb försvinner med en ökad arbetslöshet somföljd. har arbetslösheten enligt regeringenminskat till . Det är ett oacceptabelt lågt mål försysselsättningspolitiken. Ambitionerna måste höjas kraftigtom vi i skall kunna undvika en stor utslagning frånarbetsmarknaden och kunna sanera statens finanser.Regeringen har också äntligen insett att man måste vidtaåtminstone någon åtgärd för att stimulera ökadsysselsättning. Man föreslår därför ett generelltanställningsstöd, GAS, för att stimulera företagen tilltidigareläggning av anställningar. Det är ett lovvärt försöksom dock tyvärr innehåller en mängd tekniska brister, vilkavi återkommer till.Därutöver anser regeringen att sänkta skatter förkapitalägare och försämrad anställningstrygghet skall bidratill en ökad sysselsättning. Vi delar inte denna uppfattning.När det gäller de arbetsrättsliga reglerna finns redan idagstora möjligheter att anställa personal . Detkan ske i följande fall: om det föranleds av arbetetssärskilda beskaffenhet vikariat, praktikarbete ellerferiearbete för arbetsanhopning under högst sexmånader provanställning under högst sexmånader ungdomar som väntar på att göravärnpliktstjänstgöring tillåtet i kollektivavtalMen dessutom har arbetsgivaren alltid rätt att säga uppen arbetstagare på grund av arbetsbrist. För ungdomarunder gäller i sådant fall bara en månadsuppsägningstid.Varför skulle en arbetsgivare som inte vill anställanågon göra det ? Detförklarar inte regeringen. Det finns heller inte något stöd iarbetsrättskommitténs förslag för tesen att fler jobb skapasgenom sämre anställningstrygghet. Den forskningsom finns går emot denna uppfattning. Inte heller får mannågot stöd för denna uppfattning genom att titta påutvecklingen i andra länder. , som har enmycket liten reglerad arbetsmarknad, har en av Europashögsta arbetslöshetssiffror. I däremot, som har enstarkt reglerad arbetsmarknad, är arbetslösheten en av delägsta i Europa.Att redan dagens regler ger stora möjligheter att anställanågon framgår med all önskvärd tydlighet avsiffror från AMS. Av de jobb som anmäldes som ledigatill förmedlingen var tillsvidareanställningar. Nuhar siffran sjunkit till . Det innebär att två av trelediga jobb är för anställning . Det är illa nog. Villregeringen att alla lediga jobb ska vara ?Slutsatsen av detta är att regeringen står tomhänt närdet gäller att öka tillväxten, skapa fler jobb och på så vissanera statsfinanserna.Inriktningen av arbetsmarknadspolitikenI har vi traditionellt ansett attarbetsmarknadspolitiken är en viktig del av denekonomiska politiken, att det är lönsamt att satsa på aktivaåtgärder av god kvalitet, att arbetslöshetsförsäkringenmåste understödja arbetslinjen och att kontantstöden måstehållas nere. Allt detta håller nu regeringen på att överge.Arbetsmarknadspolitiken får inte tillräckligt stöd frånandra politikområden utan överlastas, byråkratin ochadministrationen kring åtgärderna ökar, aktiva insatser somvisat sig effektiva minskar därför att de anses ''för dyra'',åtgärder som kommit till som alternativ till utförsäkring blirförstahandsåtgärder, kontantstöden ökar dramatiskt ochregeringen lägger fram förslag som kan raseraarbetslöshetsförsäkringen och underminera arbetslinjen.Regeringens satsningar på aktiva konjunkturberoendeåtgärder resp. utgifter förkontantstöden framgår av nedanstående tabell.Budgetår 91/9292/9393/94Medel till AMS, aktiva åtg19,1 miljarder27,8*28,4Utbetalning av kontantstöd18,2 miljarder33,536,2*** Av beloppet tillfördes vidkrisöverenskommelsen hösten 92. **Regeringens prognos i april 1993.Av tabellen framgår med all önskvärd tydlighet vad somhänder när regeringen inte bekämpar den öppnaarbetslösheten i tillräcklig omfattning. Då stigerkostnaderna för kontantstödet och en allt större del avarbetskraften blir beroende av bidrag för sin försörjning.Från 1991/92 till 1992/93 har kontantstöden ökat med nästan100 %. Regeringens prognos för innevarande budgetår,1993/94, kommer inte att hålla. Under de tre förstamånaderna av budgetåret utbetalades ikontantstöd. Det tyder på att kontantstöden kommer attstiga under innevarande budgetår.Kontantstöden och vissa aktiva insatser finansieras avarbetsmarknadsfonden. Fonden hade så sent som den 1 juli1992 ett överskott på . , den 1 juli1993, hade den ett underskott på 16,2 miljarder kr.Regeringen räknar med att detta underskott redan den 1juli 1994 har stigit till . Men underskottetkommer att bli långt större.Men problemet är inte bara att regeringen satsar för literesurser på aktiva insatser utan också att inte de viktigasteaktiva åtgärderna prioriteras. Kärnan i den aktivaarbetsmarknadspolitiken har alltid varit utbildning ochberedskapsarbeten. Därutöver har det gällt att medsärskilda insatser få ungdomar och långtidsarbetslösa iarbete. På så vis har en effektivt fungerande arbetsmarknadvarit en viktig del i samhällsekonomins funktionssätt.Den borgerliga regeringen har introducerat två nyaaktiva åtgärder, ungdomspraktikplatser ocharbetslivsutveckling, ALU. Dessa åtgärder har varit tänktaatt tillgripas som sista åtgärder, om inga andra och bättrefungerande åtgärder står till buds. Resonemanget har varitatt det i sådana fall är bättre med någon form av aktivåtgärd, hellre än att gå öppet arbetslös.Men utvecklingen har gått en annan väg.Ungdomspraktik och ALU är på väg att bli de dominerandeåtgärderna. Detta är av flera skäl mycket allvarligt. Dessaåtgärder bekostas helt av staten och lägger få skyldigheterpå arbetsgivarna. De undantränger de ordinarie jobben ochkan äventyra arbetsmarknadens funktionssätt.Dokumenterat effektiva åtgärder som utbildning ochberedskapsarbeten minskar . Regeringen kommer inteupp till de mål som man själv har satt, inte ens när det gällerungdomspraktikplatser.Endast 43 000 personer fanns iarbetsmarknadsutbildning jämfört med 94 000 för ett årsedan. I massarbetslöshetens finns bara cirka 13 000personer i beredskapsarbete jämfört med 70 000 för cirka 10år sedan. I stället ökar ineffektiva åtgärder som ALU. ISverige satsar vi stora belopp på att arbetslösa ska delta iicke produktiva ALU-åtgärder, som exempelviskartläggning av sumpskogar och samhällsinformation iskolorna, i stället för att använda befintligproduktionskapacitet till viktiga insatser inom äldrevården,bygga om skolor och äldrebostäder och andra viktigainsatser. Regeringen vill t o m tillsätta en delegation för deicke produktiva insatserna i stället för att analysera vilkaproduktiva insatser som kan göras i vanliga normalaarbeten, som man kan försörja sig på.Som det ser ut nu kommer regeringen inte ens att uppnåde blygsamma mål man satt upp för de aktiva åtgärderna.Enligt kompletteringspropositionen skall i genomsnittunder budgetåret 58 000 arbetslösa delta iarbetsmarknadsutbildning. Man har uppnått 37 000.I beredskapsarbete och rekryteringsstöd skall 42 000 delta.Man har uppnått 20 000. Målet förungdomspraktikanter är 100 000. har man uppnått33 000. För att exempelvis komma upp i 100 000ungdomspraktikanter i genomsnitt , måste underresten av budgetåret 135 000 ungdomar finnas idenna åtgärd. Det kommer man aldrig att klara.Regeringen har också föreslagit förändringar avarbetslöshetsförsäkringen, som sätter arbetslinjen iförsäkringen i fara.Regeringen säger att man nu inför en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Men en sådan finns juredan genom KAS-systemet. Det som är nytt är att den lillagrupp som valt att stå utanför a-kassorna trots att de har enstark anknytning till arbetsmarknaden skall få samma rätttill en inkomstrelaterad ersättning som de som frivilligtanslutit sig till en a-kassa.Vi är positiva till att alla arbetslösa med anknytning tillarbetsmarknaden enligt gällande regler i lagen om allmänförsäkring ska ha rätt till en inkomstrelaterad ersättning. Vitror dock inte på att detta skall ske med tvång. Regeringensförslag innebär dessutom att färre än , inte fler, kommeratt få ersättning och ersättning kommer att utges underfärre antal dagar. En statlig a-kassa skulle ekonomisktgynnas jämfört med nuvarande privata kassor.Regeringens förslag kommer också att leda till attarbetslinjen i försäkringen kraftigt urholkas och att därmedarbetsmarknadens funktionssätt äventyras.Regeringen står så gott som tomhänt i den synnerligenallvarliga situation som landet befinner sig i. Medförsämringar av arbetsrätten och sänkta skatter förkapitalägarna tror man sig kunna skapa nya jobb. Det finnsinga som helst belägg för att detta är korrekt.Vår politikSverige har hamnat i en ond cirkel med minskad tillväxt,färre i arbete och ökande arbetslöshet som leder till alltsämre offentliga finanser. Det gäller att nu bryta dennaonda cirkel genom att lägga om den ekonomiska politiken.Det behövs kraftfulla åtgärder inom flera politikområdenför att få igång produktion, investeringar och sysselsättning.Ett mål är att halvera arbetslösheten. Förnästa år gäller att pressa arbetslösheten ned mot . Viaccepterar inte en arbetslöshet på som regeringenräknar med.I vår ekonomiska motion har vi redovisat en rad förslagsom höjer tillväxten och skapar fler jobb. Men det räckerinte med hänsyn till den djupa nedgång som svenskekonomi befinner sig i. Ett viktigt moment i denekonomiska politiken blir därför att använda olika selektivainsatser för att öka investeringarna, bekämpaarbetslösheten genom att gå från bidrag till aktiva åtgärder,från mindre bra aktiva åtgärder till bättre och från åtgärdertill arbete. Vi har en rad förslag på sådana insatser.Den totala effekten av våra förslag är att tillväxten iekonomin blir högre än medregeringens politik, att 110 000 nya jobb skapas och att 8 000fler personer deltar i utbildning. Arbetslösheten nästa årkan därför pressas tillbaka till i stället för att stiga till8,, som den minst blir med regeringens politik. Somframgår av den ekonomiska motionen är detta möjligt attgenomföra utan att budgetunderskottet tillfälligt ökar annatän marginellt.Våra åtgärderVi vill stödja nya arbetstillfällen i näringslivetgenom en rad insatser.Bostadsinvesteringarna kommer enligt regeringensprognos att sjunka med hälften från en redan lågnivå. Detta är en katastrofal utveckling, som kommer att slåut nödvändig produktionskapacitet. Vi vill bromsa dennautveckling genom att stimulera ROT-program avlägenheter i flerfamiljshus. Vi vill också stödja ROT-projekt i kommunerna. Sammanlagt skall detta leda till attinvesteringarna ökar med minst 5 miljarder kr.Därutöver vill vi öka investeringarna inomVägverket med 3 miljarder kr.Som ett alternativ till regeringens förslag om generelltanställningsstöd vill vi understödja tidigareläggning avanställningar inom näringslivet med generösarekryteringsstöd.Vi vill göra extra satsningar för att bekämpaungdomsarbetslöshet ochlångtidsarbetslöshet.Vi vill förhindra att ytterligare 28 000 kommunaltanställda går ut i öppen arbetslöshet.Slutligen vill vi engagera ytterligare 8 000 personer iutbildning.Sammanfattningsvis ser våra samlade förslag ut påföljande sätt.ÅtgärdAntal direkt berördaBeredskapsarbete, , kommuner5 000ROT, bostäder4 000Underhåll, vägar2 600Investeringar, vägar1 000Rekryteringsstöd, långtidsarbetslösa20 000Rekryteringsstöd, ungdomar20 000Stöd till kommunerna28 000Utbyggnad högskolan5 000Folkbildning3 000Övrigt*1 100S:a 89 700*Kulturmiljövård, icke statliga kulturlokaler, arbeten vidflygplatserna i och samt utveckling avBosön.För att klara detta åtagande under innevarande budgetårbehöver ytterligare medel ställas till förfogande enligtföljande.AMS: . Vi har då beaktat att AMS intekan få ut mer än 75 000 ungdomar i praktik.Vägverket: 1 500 miljoner kr.Högskolan: 133 miljoner kr.Folkbildningen: 50 miljoner kr.Luftfartsverket: 25 miljoner kr.Kulturmiljövård: 25 miljoner kr.Icke statliga kulturlokaler: 38 miljoner kr.Bosön: 50 miljoner kr.Det är svårt att förutse de exakta effekterna påsysselsättningen av våra nu redovisade förslag. En försiktigberäkning visar dock att hela vår samlade politik ger 110 000fler jobb och 8 000 fler i utbildning . Detkommer att resultera i betydande ökningar av intäkterna avskatter och sociala avgifter samt minskade utgifter förarbetslöshetsunderstöd. Sammantaget ger dessa effekter attbudgetunderskottet inte ökar nämnvärt jämfört medregeringens förslag.InvesteringarVi vill använda den lediga produktionskapacitet somfinns till nödvändiga investeringar inom byggsektorn ochför att förbättra vägnätet.När det gäller bostadsinvesteringar sjunker dessaenligt regeringen , varav nybyggnad62,och ombyggnad . gör en än merpessimistisk bedömning, trots att behovet att bygga ombostäder är stort.Boverket genomför en inventering avombyggnadsbehovet. Den inventeringen beräknas vara klari mitten av december. Preliminärt räknar man med att300 000 lägenheter behöver byggas om . Nästaår beräknas cirka 30 000 lägenheter byggas om med hjälp avstatligt stöd. Av dessa är cirka 5 000 villor. Dengenomsnittliga ombyggnadskostnaden beräknas uppgå till230 . Det skulle innebära en stödberättigadombyggnadsvolym i flerbostadslägenheter om bara . SABO-företagen räknar dock med att derasombyggnadsvolym sjunker till per lägenhet. Omdetta stämmer för hela bostadsmarknaden, blirinvesteringarna bara cirka 4 miljarder kr.Det är uppenbarligen svårt att få igång ROT-åtgärdermed nuvarande regler, eftersom byggherrarna är försiktigaoch kreditinstituten restriktiva. Det gör att mångabostadsföretag endast genomför akutaombyggnadsinvesteringar och i så liten omfattning sommöjligt. Ur samhällsekonomisk synvinkel är detta beteendeinte rationellt. Dels finns det ledig kapacitet i storomfattning inom byggnadsverksamheten, dels betyder detatt fastighetsunderhållet eftersätts. I nuvarande situationborde i stället volymen av ombyggnad öka. Det borde gällasåväl antalet lägenheter som byggs om som volymen perlägenhet. Ett bättre stöd bör leda dels till att byggherrarnagenomför mer genomgripande ombyggnader, dels attantalet lägenheter som byggs om ökar.Sverige har en hög bostadsstandard och mindresegregation än många andra länder i . Men ocksåhär finns det en negativ utveckling som förstärks avarbetslösheten och de ökande inkomstklyftorna. I mångasamhällen blir boendet allt mer uppdelat mellan människorsom lever under små omständigheter och människor somhar det mycket bra. Inte minst i de s kmiljonprogramområdena är behovet av ombyggnad stort.Detta måste förändras! Och bristerna går att repareraom man vill och anser att problemen inte bara angår demsom bor i dessa områden. Det blir en viktig uppgift underde kommande åren att utveckla städer och bostadsområdenför att motverka segregation.Vi socialdemokrater anser att det behövs ett nationellthandlingsprogram som syftar till att rusta upp och förbättranedslitna bostadsområden och göra dem mer attraktiva.Det bör ske genom ombyggnader, kompletteringar ochförbättringar både av byggnaderna och av den yttre miljöni bostadsområdena.Mot den här bakgrunden föreslår vi att ett särskilt stödinrättas om per byggnadsarbetare och arbetsdag.Med detta stöd bör den stödberättigadeombyggnadsvolymen öka med minst 30 000 lägenheter ochäven volymen per lägenhet bör öka. Vi räknar med enökning av ombyggnadsvolymen motsvarande , varav minst 4 miljarder utförs under nästa år.Boverket har tillsammans med länsbostadsnämndernatagit initiativ till regionala konferenser i syfte att dammsugavarje län på tänkbara byggprojekt samt informera om olikafinansieringsmöjligheter. Resultatet av det länsvisasamarbetet och inventeringen bör kunna ligga till grund förett betydligt utökat ROT-program för bostäder.Stödet bör utformas dels så att en prövning sker av detbostadssociala syftet, dels av läget på arbetsmarknaden.Stödet ska riktas till räntebidragsberättigade åtgärder iflerbostadshus, företrädesvis i s k miljonprogramområden.Stödet utges bara om arbetslösa eller uppsagdabyggnadsarbetare används som arbetskraft.Stödet utges till projekt, där ansökan inkommit tidigastl och arbetena skall sättas igång senast 1september 1994.Uppfylls dessa krav utges ett stöd motsvarande den s ktusen-kronan, dvs AMS betalar för varje arbetsdagför en byggnadsarbetare som är arbetslös eller hotas avarbetslöshet. AMS förfogar alltså över dessa medel.Kalkylen för en genomsnittlig lägenhet ser ut som följer.Kostnad250 000varav 1/5 direkt byggnadsarbetare52 000varav moms50 000148 000 ger 2/5 jobb i övrigtKostnadsfördelning250 000AMS44 000 ()Byggherre206 000 ()Av kalkylen framgår att den statsfinansiella effekten avdetta ROT-program är synnerligen positiv.Vi vill också avsätta 1 100 miljoner kronortill AMS för att ge sysselsättning åt 5 000 byggnadsarbetareför ROT-åtgärder inom kommunerna. Enlönesubventionering sker för varje arbetare med 1 000 krper dag. Det kan ske genom att byggherren gör enupphandling på marknaden av en byggentreprenör, men attAMS anvisar arbetslösa byggnadsarbetare till projekten ochsubventionerar deras löner.Byggarbetsmarknaden är i kris. behöver storainsatser göras för att rädda värdefulla kulturminnenfrån förfall och för att rusta upp dem för ny användning.Riksdagen har tidigare beslutat om särskildasysselsättningsmedel till . Anslagenhar bl.a. använts till vallonbruken i , byggnader påörlogsvarvet och i , Dalslandskanal, och kanal.Stöd till upprustnings- och utvecklingsprojekt av det härslaget har också initierat betydande ekonomiska insatserfrån andra intressenter. I de fem största projekten uppgårt.ex. RAÄs insats till ochmedfinansiärernas till 26,3 miljoner kr.Nu aktuella objekt är fortsatta satsningar bl.a. påindustrisamhällets minnesmärken samt på ruiner. Viföreslår att ytterligare satsas förtidigareläggning av objekt inom kulturmiljövården.Boverket har en lång kö av ansökningar som gäller ny-och ombyggnad av icke-statliga kulturbyggnader. Destatliga medlen till dessa arbeten uppgår till 30 eller avden sammanlagda byggkostnaden. Den övriga kostnadenbetalas av huvudmännen. En ökning av bidragsramen gerdärför en väsentligt större total investering.Boverket har ansökningar för 250 miljoner kr.Ramen för bidragsgivning är för /94fastställd till . Detta betyder att endast 10 %av ansökningarna kan beviljas, alternativt att man inte kange de 30 respektive som reglerna förutsätter.Boverkets erfarenhet av stöd till denna typ av lokaler ärgoda.