mot · GG02So222 · 1993-01-26 00:00:00 — LägesbeskrivningSverige är ett av de länder i världen som har äldstbefolkning. var andelen personer ibefolkningen och utgör andelenungefär . förväntas personer och däröverutgöra av befolkningen.Ökningen av de allra äldsta har under de senastedecennierna varit kraftig och ställt stora krav på samhälletsutbyggnad av service och vård. har antaletpersoner och däröver ökat från 107 000 till 369 000personer . Ökningen förväntas fortsätta fram med nästan 80 000 personer.De flesta äldre förblir friska högt upp . Generelltsett är 70-åringar mer vitala än vad 70-åringar var . De flesta bor i eget boende och klarar sig utanhemtjänst.Den förändrade ålderssammansättningen har storinverkan på behovet av service och vård. I åldrarna 85-90 årbor var tredje kvinna och var fjärde man på institutionmedan i åldrarna och däröver motsvarande andel ärdrygt varannan kvinna och av männen. Behovet avservice, omsorg och vård ökar kraftigt med stigande ålder.Äldres andel av den totala sjukvårdskonsumtionen harökat. Förekomsten av många sjukdomar t.ex.demenssjukdomar och cancer ökar med stigande ålder. Ca20 % av 80-åringarna bedöms vara åldersdementa ochnästan varannan bland 95-åringarna.Medan andelen mycket gamla ökat kraftigt i Sverigeunder har inte utvecklingen varitlika dramatisk i övriga europeiska länder. Under 90-taletkommer emellertid flera av dem att ha samma utvecklingsom vi tidigare haft och man kommer i dessa länder att viljata del av de erfarenheter vi gjort i uppbyggnaden av våräldreomsorg. har ett sådant intresse kunnatmärkas.ÄdelUnder utreddes äldreomsorgen grundligt.Äldreberedningen lade sitt förslag 1987 ochäldredelegationen tillsattes. Regeringen lade sinproposition ''Ansvaret för service och vård till äldre ochhandikappade m.m.'' med utredningarna som grund ochriksdagen tog ställning . Riksdagensmajoritet för förslaget bestod av socialdemokrater ochfolkpartister.Beslutet som trädde i kraft innebär attkommunerna ges ett samlat ansvar för äldreomsorgen. Alltboende för äldre, även på sjukhemmen, blir ett ansvar förkommunen. Kommunen blir också ansvarig för desjukvårdsinsatser som ges vid de särskilda boendeformerna,undantaget läkarinsatserna. Hemsjukvården blir kvar hoslandstingen såvida inte kommun och landsting kommeröverens om att kommunen ska överta ansvaret. Helaprimärvården kan på försök överföras till kommunen i defall kommun och landsting är överens om att så ska ske.Kommunerna får ett betalningsansvar för såvål patienterinom den somatiska långtidssjukvården som medicinsktfärdigbehandlade inom akutsjukvården.Denna reform är sannolikt en av 90-talets mestomfattande och innebär att drygt 20 miljarder kronoröverfördes från landstingen till kommunerna. Mångakritiserade reformen och utmålade försämringar för deäldre. som har uppgiften att utvärderareformen har lämnat en första utvärdering. Detär naturligtvis alldeles för tidigt att utifrån dennautvärdering, efter reformensgenomförande, dra några säkra slutsatser om hur det hargått. Dock kan man konstatera att har inteolyckskorparna fått rätt. Trots att det rör sig om en storreform där övergångsproblem fanns att vänta förefaller detsom om det gått relativt smidigt. Den förändring som ärmest anmärkningsvärd är att antalet medicinsktfärdigbehandlade på sjukhusen minskat drastiskt, vilket varett av syftena med reformen.BoendetMycket av debatten kring äldreomsorgen har rörtboendefrågor. Olika trender har rått under olika tider. Såbyggdes det främst ålderdomshem, sjukhem och servicebostäder, fortsattservicebostäder men också en satsning på kvarboendegenom en utbyggnad av hemtjänst och hemsjukvård. Förtillfället sker bl.a. genom riktade bidrag en utbyggnad avgruppboendet främst för äldre med senildemens. Dessutombildas på olika håll i landet s.k. seniorboende.Det har funnits skäl för de olika satsningarna underårens lopp. T.ex. är anledningen till dagens satsning pågruppboende den stora brist i förhållande till behovet somfinns av denna typ av boende. Utvecklingen pekarannars på att gränsen mellan olika boendeformer för äldrehåller på att suddas ut. Det finns knappast någonskillnad mellan nya sjukhem och ålderdomshem när detgäller boendestandard. Bostäder med s.k.ålderdomsstandard byggs inom det ordinariebostadsbeståndet och fungerar ibland som gruppboendeo.s.v.För framtiden är det inte så viktigt att kategorisera olikatyper av boende och centralt styra vilken typ som skaprioriteras. Dessa avvägningar får göras som när det gällerannan bostadsplanering på lokal nivå. Det viktiga är att detfinns ett varierat utbud av bostäder för äldre så att olikabehov och önskemål kan tillgodoses.Ett oavvisligt villkor måste emellertid vara att allabostäder görs tillgängliga för människor medfunktionshinder.Äldre människor får ofta funktionsnedsättningar och dåmåste bostaden vara tillgänglig så att intefunktionsnedsättningen tvingar fram en flyttning. Det ärockså viktigt att människor med funktionsnedsättningar kanta sig till och från sin bostad, t.ex. att hissar finns, och attyttermiljön är tillgänglig.Förutom att tillgänglighetsaspekten ska finnas med vidall bostadsplanering är det viktigt att ha i minnet att enbostad under sin livstid kommer att inrymma olikahyresgäster med olika behov och önskemål.Det är också väsentligt att bostadsstödet till pensionärerär så väl tilltaget att det blir möjligt för alla pensionärer attkunna välja nya eller renoverade tillgängliga bostäder.Av betydelse för om nya tillgängliga bostäder kommeratt skapas och om äldre bostäder kommer att görastillgängliga för personer med funktionshinder är hurbostadsfinansieringssystemet utformas och hur stödet tillombyggnad och reparationer till bostäder utformas. Mankan konstatera att den bostadspolitik som bedrives av denborgerliga regeringen och som innebär att väldigt få nyatillgängliga lägenheter tillkommer får negativakonsekvenser på det socialpolitiska området.Färdtjänst och kollektivtrafikFör att kunna föra ett aktivt liv är det för de äldre viktigtatt de kollektiva färdmedlen fungerar bra. De behövs för ska kunna nå affärer, vårdcentraler,föreningsverksamhet m.m.Många äldre klarar p.g.a. funktionsnedsättningar inte avden ordinarie kollektivtrafiken. De är beroende av enfungerande färdtjänst. Färdtjänsten har byggts ut kraftigtunder , men tendensen ärpå en del håll inskränkningar i tillgängligheten t.ex. när detgäller antalet tillåtna resor och betydande avgiftshöjningar.Det är viktigt att färdtjänsten ses som ett komplement tillkollektivtrafiken med en tillgänglighet som motsvarardenna.Det är angeläget att länstrafiken runt om i landet skaparen kollektivtrafik som omfattar alla, d.v.s. att enlänsfärdtjänst byggs upp.Vård och omsorgAllteftersom de äldres allmäntillstånd blivit sämre hardet ofta hänt att de blivit tvungna att flytta mellan olikaboendeformer för att också få en bättre vård och omsorg.Det har inte varit ovanligt att personer fått flytta från sinbostad till ett serviceboende, därifrån kanske till ettålderdomshem och slutligen till långvården. De mångaflyttningarna har ofta varit av ondo. De äldre har haft svårtatt byta miljö och blivit förvirrade.Inriktningen borde i stället vara att vården och omsorgensöker sig till de människor som är i behov av den.Flyttningar för äldre kan inte alltid undvikas och är iblandnaturligtvis önskvärda men bör minimeras. Om det ärnödvändigt för en äldre att flytta till en särskild boendeformär det ofta bäst om flyttningen kan ske i närområdet.Kontinuitet när det gäller sociala kontakter liksom när detgäller personal inom vården och omsorgen kan dåupprätthållas.Gränsen mellan vad som är vård och omsorg är flytande.Det viktiga för de äldre är att den finns lätt tillgänglig ochges av personal som har kompetens och som inger trygghet.Olika personalkategorier behövs inom vården ochomsorgen och de behöver samverka och bidra med sinkompetens. Utgångspunkten måste vara den äldres behovoch önskemål.Under 80-talet uppmärksammades de brister som finns ivården och omsorgen om de dementa. Särskiltuppmärksammades bristen på ett lämpligt boende. Därföravsattes i Ädelreformen för attstimulera ett ökat byggande av gruppboende runt om i vårtland. Stimulansen har gett avsedd effekt, d.v.s.antalet gruppboende ökar.Brist finns också då det gäller dagvård. Dagvård, gärnalätt tillgänglig i närområdet, ger ofta en utmärkt stimulansför många äldre som anhöriga kan få avlastning.Ett annat sätt att stödja anhöriga i deras arbete är attskapa fler s.k. avlastningsplatser.Det finns olika demenssjukdomar. Den vanligaste ärAlzheimers sjukdom. För att rätt åtgärder ska kunna sättasin är det angeläget att möjligheternatill en snabb och säker diagnostisering förbättras.Äldre invandrareVi har en relativt stor invandring till . En del avde som invandrar är äldre. De har precis som de som växtupp i behov av vård och omsorg. Ofta har de p.g.a.språksvårigheter och p.g.a. att de inte vet hur det svenskasystemet fungerar svårt att att få sina behov tillgodosedda.Det är viktigt med en uppsökande verksamhet och en aktivinformation till t.ex. invandrarföreningarna om hur våräldreomsorg fungerar.Det är också viktigt att den personal som arbetar inomvård och omsorg under sin utbildning och fortbildning fårkännedom om olika kulturer, för att därigenom i sitt arbetefå ökad säkerhet då man möter äldre invandrare.PersonalPersonalen är den viktigaste resursen inomäldreomsorgen. Det är personalen som direkt möter deäldre, tar emot önskemålen och känner behoven. Beslutenom vilken service, vård och omsorg som ska ges ska sketillsammans med den äldre och dennes anhöriga. Därför börså mycket som möjligt av ansvaret lämnas till dem som hardaglig kontakt med de äldre, d.v.s. hemtjänstpersonal ochpersonal inom hemsjukvården. Dessa bör i sin tur samverkaför att få en samlad bild av behoven. I de fall det behövsinsatser av läkare bör sådan finnas lätt tillgänglig.Det behövs inom äldrevården och inom äldreomsorgenpersonal med olika kompetens, men det är också viktigt attkompetensen är bred, d.v.s. att personalen kan utföramånga uppgifter. Det är viktigt för att de äldre ska möta ettbegränsat antal personer och för att personalen ska kunnaskapa sig en helhetsbild av de äldres behov.All personal har behov av att utvecklas i sin yrkesroll.Det behövs för att kunna ta del av nya rön inomverksamheten och det behövs för att den enskilde ska kunnakänna trygghet. Fortbildning befrämjar också samverkannär alla yrkeskategorier ges samma möjligheter attutvecklas inom sina yrkesroller. Fortbildning gör också attbenägenheten att ta till sig förändringar inom verksamhetenökar.Anhöriga och organisationerAtt de anhöriga står för en mycket stor del av omsorgenom de äldre är väl känt. Utan de anhörigas insatser skulleäldreomsorgen inte fungera. Därför är det viktigt attsamhället på olika sätt stöder anhöriga.Oftast är det ett ekonomiskt stöd vi tänker på när vi talarom stöd och detta är naturligtvis viktigt. Men minst likaviktigt är avlastningsmöjligheter, utbyggnad av dagvård ochväxelvård och förutsättningar för anhöriga att träffavarandra för att utbyta erfarenheter. De organisationer sombildats av anhöriga är värda allt stöd.Många äldre lever ett aktivt liv. De organisationersom bildats av de äldre själva spelar en viktig roll. Deorganiserar ofta ett brett utbud av aktiviteter där de äldrekan delta och för dessutom ut de äldres synpunkter isamhällsdebatten både på central nivå och lokalt ute ikommuner och landsting. Att organisationerna för sinverksamhet får samhällsstöd är viktigt.SamhällsutvecklingÄdelreformen var en omfattandeorganisationsförändring. Syftet, förutom att få ett samlatansvar för äldreomsorgen, var att föra besluten närmaredem som berörs av verksamheten. Därför fick kommunernadet samlade ansvaret. Reformen ger frihet för kommunernaatt utifrån sina önskemål organisera verksamheten. I vissafall väljer kommunerna att ha en socialnämnd som ansvarig,i andra fall kommundelsnämnder eller en äldrenämnd.Hemsjukvården ligger fortfarande kvar hos landstingetmed en möjlighet att föra över den till kommunen i de fallkommun och landsting är överens. Möjlighet att på försökföra över hela primärvården finns också om enighet därområder.Riksdagen betonade att det är angeläget att hållaihop hemtjänst och hemsjukvård och att Ädelreformen idetta avseende inte skulle ses som någon slutgiltig lösning.Angeläget är också att primärvården hålls samman. Denförsöksverksamhet som innebär att primärvården hållssamlad under kommunalt huvudmannaskap bör utvärderasinnan ett slutligt ställningstagande tas till om helaprimärvården ska överföras till kommunerna.Runt om i kommuner och landsting förekommer i dagorganisationsförändringar. Det tillhör den kommunalasjälvstyrelsen att organisera verksamheten utifrån de lokalaförutsättningar som finns i olika kommuner och landsting.Icke desto mindre slås man av den övertro som finns påorganisationsförändringars positiva effekter och dentrendmässighet som präglar förändringarna. Under 80-taleteftersträvades närdemokrati och en helhetssyn och dåskapades kommundelsnämnder. dominerar högreeffektivitet och en klarare rollfördelning och skapasbeställar- och utförarnämnder.Dessutom signaleras bl.a. om system med s.k.servicecheckar inom äldreomsorgen i en del kommuner.Detta system skulle enligt dess förespråkare öka valfrihetenför de äldre. Det är svårt att se att en äldre smått förvirradperson skulle uppleva det som en ökad valfrihet att med encheck i handen söka sig runt i en skara av olika producenter.Men givetvis är det viktigt att öka den enskildes valfrihetinom äldreomsorgen. Äldre är olika som individer, enperson prioriterar städningen i den egna lägenheten och enannan vill helst av allt delta i aktiviteter tillsammans medandra äldre. Det är viktigt att omsorgen och servicen närden utformas inte blir schablonmässig utan tar hänsyn tillindividers olika önskemål och behov.Det pågår i en del kommuner och landsting vad somnärmast kan betecknas som en privatiseringshysteri.Producentintresset, d.v.s. vem som bedriver verksamheten,synes vara det väsentliga, inte medborgarnas behov ochönskemål.Formen måste underordnas verksamhetens innehåll ochproducentintresset underordnas de äldres behov ochönskemål. Äldreomsorgen är och kommer att förbli en tillmycket stor del skattefinansierad verksamhet. Självklart ärdå att medborgarna som enskilda individer och genomdemokratiskt valda ombud ska ha det avgörande inflytandetöver hur verksamheten utformas och hur resursernaanvänds.Som medborgare har vi alla lika rätt att oavsettekonomiska förutsättningar få våra behov tillgodosedda.När det gäller vård och omsorg är vi inte kunder på enmarknad där plånbokens tjocklek ska bestämma innehålletutan medborgare som har rätt till likabehandling.Resurserna måste fördelas efter behov.Oavsett vilken huvudman som bedriver verksamheten ärdet angeläget att högt ställda rättssäkerhetskrav till skyddför individen finns. Sålunda måste regler om sekretess,tystnadsplikt och likabehandling också gälla omverksamheten bedrivs i privat regi. Det är också väsentligtatt de som ytterst är ansvariga för verksamheten har insyn ihur den bedrivs.Uppföljning och utvärderingPolitikerrollen har förändrats . I dagdetaljstyr man inte verksamheten utan stor frihet lämnas tilldem som arbetar på fältet att fatta beslut om hurverksamheter ska utformas. Politikerna styr i stället genomatt ställa upp mål för verksamheterna.När dessa mål utformas är det väsentligt att inte barakvantitativa aspekter som ofta är lätt mätbara utan ocksåkvalitativa aspekter beaktas. Det är också viktigt att manverkligen följer upp huruvida målen uppfyllts för attdärigenom få ett underlag för att gå vidare.Uppföljning och en utvärdering av hur olikaverksamheter fungerar behövs på såväl lokal som centralnivå.EkonomiInför fortsättningen av 90-talet ter sig kommunernasekonomiska situation minst av allt ljus. Besparingar behövsinom befintlig verksamhet för att få en ekonomi i balans.Regeringen har med sina indragningar av ekonomiskamedel ytterligare förvärrat situationen. Därför är detnödvändigt att kommunerna ser över all sin verksamhet isyfte att effektivisera. I detta hänseende går det inte attundanta äldreomsorgen. Det är en för kommunernaomfattande verksamhet där det alldeles säkert finnseffektivitetsvinster att göra. Man kan t.ex. se överadministrationen, försöka öka den tid somhemtjänstpersonal använder i direkt äldreomsorgsarbete,förbättra lokalutnyttjande m.m.Men äldreomsorgen är också ett område som kommeratt behöva utökade resurser enbart av det faktum att antaletmycket gamla kommer att öka och dessa kommer attbehöva fler insatser inom vården och omsorgen.Följaktligen blir det inte bara nödvändigt medomprioriteringar inom äldreomsorgen utan också inomandra delar av den kommunala verksamheten i syfte attbibehålla en hög kvalitet inom äldreomsorgen.I dag råder ett kommunalt skattestopp. Det är eninskränkning i den kommunala självstyrelsen. Ettskattestopp kan man till nöds acceptera tillfälligtvis mendefinitivt inte som någon permanent ordning. Kommunernahar ansvaret att utforma och finansiera vissa verksamheter,däribland äldreomsorgen. I dagens läge med detkommunala skattestoppet är vissa finansieringsmöjligheterstängda. Detta har i sin tur gjort att många kommunertvingats att höja avgifter och taxor som berör de äldrekraftigt. Detta drabbar ensidigt de människor som är ibehov av samhällets stöd och hjälp.Riksdagen sa nej till ett förslag från osssocialdemokrater att pröva frågan om ett statligt regleratkommunalt högkostnadsskydd i syfte att ekonomisktskydda de mest utsatta grupperna. Det finns nu medanledning av oroande tendenser skäl för regeringen att nogafölja utvecklingen i kommuner och landsting när det gälleravgifterna och återkomma till med en samlad bildav läget och av de tendenser som finns i utvecklingen. Finnsbehov av ett statligt reglerat kommunalt högkostnadsskyddbör regeringen lägga förslag därom.I dag kommer signaler om besparingar inomäldreomsorgen runt om i landet. Givetvis måste allaverksamheter vara öppna för effektiviseringar meneftersom äldreomsorgen är ett område som p.g.a.åldersutvecklingen rimligtvis kommer att fordra merresurser är signalerna oroande. Är det så att denationella målen om en god vård och omsorg av de äldrehåller på att äventyras ute i en del kommuner och landstingbl.a. på grund av den ekonomiska situationen? Regeringenbör skaffa sig en bild över läget i landet samt överden utveckling som pågår och återkomma till meden rapport. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en analys av denutveckling som sker i landet när det gäller äldreomsorgen.