mot · GG02Ju417 · 1993-01-26 00:00:00 — Principiella utgångspunkterDomstolsväsendet är en av rättssamhällets grundpelare.Principen om domstolarnas självständighet i dömande ochvid rättstillämpning är så vital för rättssäkerheten att dengrundlagsfästs. Ingen myndighet, ej heller , fårbestämma hur domstol skall döma i det enskilda fallet ellerhur domstol i övrigt skall tillämpa rättsregel. Vid varjedomstol måste finnas ordinarie domare, som i grundlagenär skyddade mot godtyckligt skiljande från tjänsten.I regeringsformen finns vidare bestämmelser som germedborgarna rätt till domstolsprövning i viktiga frågor.Genom att anslutit sig till omde mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternahar medborgarna ytterligare garantier för rättssäkerheten.FörfattningsdomstolVi avvisar tankarna på en författningsdomstol. Den kanfå en sådan ställning att den överordnas den lagstiftandemakten. Innebörden kan bli en begränsning avmedborgarnas i val uttryckta vilja i olika politiska frågor. ''All offentlig makt i utgår från folket'' heter det iregeringsformens första paragraf. Den faktiska betydelsenav detta stadgande omöjliggör förekomsten av enförfattningsdomstol.Arbetsläget ansträngt inom domstolsväsendetInga nya resurser tillförs domstolsväsendet i åretsbudgetproposition. Däremot aviseras ökade kostnader --22,-- för domstolsöverprövning avförvaltningsbeslut för två reformer; handikappreformenoch bostadsanpassningsbidrag. Kostnaden kan jämförasmed de -- av anslaget -- som tidigare tillfördes domstolarna föratt förbättra det svåra arbetsläget.Arbetsläget är ansträngt inom domstolsväsendet. Det ärdärför angeläget att alla möjligheter till rationalisering ocheffektivisering tillvaratas. Som ett medel att åstadkommadetta skriver nu regeringen att den vill ''begränsamåltillströmningen till överinstanserna utan att ge avkall pårättssäkerhetskraven''. På vilket sätt detta skall ske angesinte. majoritet föreslog metodenmed dispensprövning för vissa mål i ledet tingsrätt ochhovrätt. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att arbetamed att minska tillströmningen av mål till hovrätt.I budgetpropositionen anges vidare att väsentliga delarav förslag skall genomföras och attberedningsarbetet pågår. Tyvärr anges ingen tidpunkt förnär förslag kan läggas. Med hänsyn till det pressadearbetsläget är det angeläget att snabbt genomföraförbättringarna.Statsrådet ansluter sig till principom att länsrätterna ska vara första instans i förvaltningsmål,vilket innebär att ett stort antal måltyper flyttas frånkammarrätt till länsrätt. Vidare föreslås attFörsäkringsöverdomstolen ska läggas ned, en konsekvensav tidigare ändrad instansordning.TingsrättsorganisationenI den promemoria om tingsrätternas framtidaorganisation, som upprättade sedanDomstolsutredningen fråntagits organisationsfrågan,föreslogs att 24 av 97 tingsrätter skulle avvecklas.Av de alternativ som övervägdes var förslaget att enfjärdedel av tingsrätterna skulle läggas ned det minstdrastiska. Förslaget, som remissbehandlats tillsammansmed förslag, har skapat mycken oro.Beklagligtvis valde regeringen att bereda denna viktigafråga utan det breda parlamentariska inflytande som bordevara naturligt i frågor kring rättsväsendet.I budgetpropositionen berörs inte organisationsfrågan isak.En viktig utgångspunkt i direktiven tillDomstolsutredningen var domstolarnas lokala förankring.Under det av utredningen påbörjade arbetet medtingsrätternas organisation utarbetade Statskontoret enmodell för en framtida tingsrättsstruktur. Den innebär attdet skulle vara möjligt att behålla ett stort antal tingsrättersdömande verksamhet genom att den största tingsrätten iresp. län åläggs ansvar för bl.a. budget- och personalfrågor.Detta möjliggör en önskvärd decentralisering av budget-och personalansvar från . I det fortsattaberedningsarbetet bör denna organisationsmodell nogaövervägas, eftersom därigenom kan undvika denmassnedläggning av tingsrätter som regeringen förordar isin PM.Ett skäl i departementspromemorian för den storanedläggningen av tingsrätter är närmande till EG.Givetvis, frestas vi tillägga. EG-rätt och de rättsregler somföljer av är nyheter för svenska domstolar.Men hur mycket påverkas de små tingsrätterna i ?Brottmål, som är ungefär hälften av den dömandeverksamheten, påverkas inte av EES/EG, eftersom det intefinns några gemensamma regler. Andra hälften av målenutgörs av tvistemål, där givetvis också tvister som skaavgöras med hänsyn till EES/EG-regler kommer att utgöraen del. Det finns anledning anta att antalet mål inte kommeratt bli särskilt stort.Enligt vår mening har inte heller EES/EG-argumentettillräcklig bärkraft.DomstolsverketInför de stora förändringar som planeras inomdomstolsväsendet är det viktigt att har denställning och de resurser som krävs. Regeringens tidigareförslag om att lägga ned verket möttes av en närmast totaltnegativ remissopinion. Justitieministern har under höstenmeddelat att verket skall finnas kvar. Hon aviseraremellertid att verkets karaktär av traditionellt ämbetsverkkan ändras och organisationen kan krympas.Med ett bibehållet verk anser vi att tanken på att låtahovrätter och kammarrätter svara för administrativt stöd tillmindre underrätter har fallit. Huvudsaken medförändringsarbetet måste nu vara att nå största möjligaeffektivitet och totalt sett bästa resursanvändning. Därprincipiella ställningstaganden inte är nödvändiga skall deheller inte påverka organisationsarbetet.Sedan arbetet med att genomföra förändringar, bl.a. ianledning av förslag och efterdecentralisering av vissa administrativa och personellarutiner, är det naturligt att också överväga verketsdimensionering och inriktning, så att det effektivt ochkompetent kan svara mot domstolsväsendets behov och såatt största möjliga besparing uppnås.SpecialdomstolarI den tidigare nämnda departementspromemorianbehandlas också specialdomstolarna. Ibudgetpropositionen aviseras en ny promemoria i ämnet.Inriktningen skall vara att antalet specialdomstolar skall bliså litet som möjligt.I den mån som det finns verkliga problem med vissaspecialdomstolar skall de naturligtvis uppmärksammas.Riksdagen har redan tidigare beslutat att integrera desärskilda försäkringsdomstolarna med kammarrätterna.Olika principiella skäl brukar anföras motspecialdomstolar, särskilt om s.k. intresseledamöter ingår ideras sammansättning. har i anslutningtill prövning av det s.k. Langborger-målet uttalat att deninte hade några principiella invändningar mot denna typ avdomstol; den särskilda erfarenhet som dessaintresseledamöter besitter är ägnad att förbättra domstolensavgöranden. Erfarenheterna från exempelvisarbetsdomstolens och bostadsdomstolens arbete måstesägas vara klart positiva.Varje sådan specialdomstol skall övervägas för sig iförhållande till de uppgifter domstolen har tillagts. Denfortsatta verksamheten måste bedömas på domstolens egnameriter, inte bara utifrån en stelbent principiell åsikt.JourdomstolarFörslag om jourdomstolar har väckts i olikasammanhang. Motivet är att staten därigenom snabbt skullekunna reagera på ungdomars brottsliga verksamhet.Givetvis ligger det en pedagogisk poäng i en omedelbarreaktion. De föreskrifter som finns i LUL om särskildafrister för handläggning av ungdomsmål tar sikte på detta.Det måste starkt ifrågasättas om de viktiga kravrättssäkerheten ställer kan tillgodoses i ett system medjourdomstolar. Mot den bakgrunden är det enligt vårmening inte aktuellt att införa jourdomstolar.Renodling och delegeringÖkad delegering är ett bra sätt att tillvarata olikapersonalgruppers kompetens somdomarresurserna kan koncentreras på de frågor som kräverjuridisk kompetens. Erfarenheterna av hittillsvarandedelegering och pågående försöksverksamhet ger inteanledning att tveka inför ytterligare beslut om delegering.Förslag finns på ärenden som skulle kunna delegeras,men beslutet fördröjs onödigtvis genom sammankopplingmed överväganden kring domstolsutredningens förslag.Renodling av domarrollen med effektivare arbetsformerskapar bättre resurser för rent juristarbete. Eftersom detinte är möjligt, ens i ett bra statsfinansiellt läge, att klaranuvarande ärendebalanser vid domstolarna genom enkraftig anslagsökning, måste andra vägar prövas.Effektiviteten vid olika domstolar är då väsentlig.Ansvaret vilar här på domstolschefen, som har att svaraför en kraftfull ledning genom verksamhetsplanering ochresultatuppföljning. Domstolschefen och andra chefer haralltså en nyckelroll för det fortsatta reformarbetet liksomför personalförsörjning och personalutveckling. Därför ärdet angeläget att tillräckliga utbildningsresurser finns.KompetensutvecklingDomstolsväsendet står inför stora förändringar. Påpersonal och ledning kommer det att ställas stora krav föratt klara dessa förändringar. För att klara detta krävsutbildning och kompetensutveckling. Inom domstolsverketär målet att resurser skall finnas perår och anställd inom domstolsväsendet. Hittillsvarandeanslag har inte medgett måluppfyllelse. För att förbättraläget inför de omfattande förändringar som väntar föreslårvi ett med förhöjt anslag i förhållande tillregeringens förslag.Arvoden till nämndemänSedan lång tid tillbaka spelar nämndemännen en viktigroll i svenskt domstolsväsende. Ersättningsnormerna förnämndemännen har fler gånger behandlats i riksdagen.Riksdagen har därvid dels uttalat sig för en översyn avreglerna, dels för att denna översyn skulle ta sinutgångspunkt i de regler som i nya kommunallagen gällerför kommunalt förtroendevalda.Vid förra behandling av motioner i ämnetuttalade justitieutskottet att det med hänsyn till pågåendeutrednigsarbete saknades anledning till något uttalande avriksdagen och fortsatte: ''Utskottet vill för sin del emellertidtillägga att utskottet förutsätter att regeringen, sedanresultatet av utredningen presenterats, med skyndsamhetvidtar de åtgärder som visar sig nödvändiga för att råda botpå de rekryteringssvårigheter som tidigare påpekats. ''Budgetpropositionen för /94 innehållerdock inga som helst förslag till förbättrade ersättningar tillnämndemännen.Den av föreslagna lösningen beräknaskosta mer . Den innebär attersättningsreglerna skulle bli likvärdiga med de som gällerför kommunala förtroendevalda.Vi anser att det är utomordentligt angeläget att snarastförbättra ersättningsreglerna. Vi vill för vår del föreslå att,med hänsyn till det ansträngda budgetläget, den övregränsen för ersättning höjs från dagens till 800kronor per dag. En sådan åtgärd kan beräknas kosta ca 2miljoner kronor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av dispensprövning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tingsrätternas organisation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialdomstolar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,5. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar för personalutbildning och chefsutveckling inomdomstolsväsendet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jourdomstolar inte börinföras,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delegering till icke juristpersonalinom domstolarna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade ersättningar tillnämndemän,9. att beslutar att den övre gränsen förnämndemannaarvode skall vara per tjänstgöringsdagfrån ,10. att anvisar ett med förhöjtanslag under F 5 Vissa domstolskostnader m.m. attanvändas för nämndemannaarvoden.