mot · GG02Jo631 · 1993-01-26 00:00:00 — Motionen delad mellan flera utskottAtt bygga nya demokratier kräver enorma insatser. I degamla öststatsdiktaturerna finns det få traditioner att byggapå. Snarare förhärskar ett gammalt tänkande där manförväntar sig att bli tillsagd vad som ska göras, ett sk ''homosovieticus''-tänkande. finns också en övertro påatt förändringar ska ske snabbt och att marknadsekonominkan lösa alla problem. Behovet av stöd till länderna i Öst-och är stort, både vad gäller kunskap, teknikoch finansiella medel.För att på ett effektivt sätt kunna utnyttja de svenskabiståndsmedel som ställs till förfogande är detnödvändigt med prioriteringar. Bilaterala såväl sommultilatera insatser är nödvändiga.De bilaterala insatserna bör koncentreras till främstBaltikum och . De baltiska staterna har en historisksamhörighet med . och dess framtid är avgemensamt intresse för och . tillhörvårt närområde, där också utgör en gemensamangelägenhet. Värdefulla kontakter och erfarenheter harredan börjat byggas upp i samarbete med , i sambandmed olika stödinsatser som är under genomförande.Stöd till övriga länder i Öst- och börfrämst kanaliseras genom multilaterala insatser ochexpertutbyten. Expertutbyten bör ske inom områden därSverige har särskild kompetens att bidra med t ex i energi-och miljöfrågor, inom miljölagstiftningens område och iinfrastrukturfrågor.Vidare anser vi att en prioritering av insatser för attförbättra miljön inklusive energiförsörjningen är angeläget.Stödet till länderna i har en annan karaktärän traditionellt svenskt bistånd. Erfarenheter som byggtsupp genom mångårigt svenskt bistånd till tredje världen kaninte automatiskt tjäna som modell för svenska insatser i öst.Östeuropabiståndet bör ökas att motsvara 0,av BNIså snart de ekonomiska förutsättningarna i medger.Östeuropabiståndet bör dock även fortsättningsvis varaskilt från och får inte inkräkta på biståndet till länder i tredjevärlden.Östersjön -- ett döende havÖstersjön är världens största bräckvattenhav. Östersjönsväxt- och djurliv karaktäriseras av en blandning av artermed söt- eller saltvattenursprung. Många av dessa lever pågränsen till sitt utbredningsområde.Denna ytterst känsliga miljö håller långsamt på att dö.Utsläpp och nedfall av gödande ämnen och giftiga metallervia luft, floder, jordbruksmark och regn bidrar till att släckalivet i Östersjön.Anläggningar för rening av avlopp från industrier ochhushåll saknas eller är bristfälliga på många håll iÖsteuropa. Exempelvis släpps avloppsvatten frånmångmiljonstaden ut helt orenat. I är cirka 800reningsverk under konstruktion, men detta täcker långtifrån de behov som finns. Enbart i floden skulle detbehövas mellan 500 och 600 reningsverk om floden skakunna bli någorlunda ren.Läckage av kväve och fosfor från åkrar ochkreatursuppfödning bidrar starkt till Östersjönsövergödning. Brist på kunskap om hur konstgödsel,bekämpningsmedel och gödsel från djuruppfödningpåverkar miljön är en viktig orsak till jordbrukets roll sommiljöbov.Länderna runt har gemensamt beslutat om ettprogram för att rädda . Kostnaderna för attgenomföra programmet är beräknade till cirka 135miljarder kronor.För svenskt vidkommande rör det sig om relativt småinsatser. De stora åtgärdsbehoven gäller , Baltikumoch i . Finansieringen avnödvändiga projekt är inte löst.Frågan har väckts om , som bara beräknas stå fören procent av belastningen på , ska satsa cirka 400miljoner på att förbättra de egna reningsverken. Dessapengar skulle ge större nytta om de investerades iÖsteuropa, menar vissa. Det är dock viktigt att vi inte göravkall på miljöarbetet i . Ökade ansträngningar böristället göras för att ta fram och bistå med medel för insatseri öst.Regeringen har anvisat medel för att påbörja dettaviktiga arbete. Vidare kommer finansiering avåtgärdsprogrammet att diskuteras vid en konferens i Polenunder våren samt att man i detta sammanhang tagit initiativtill diskussioner om miljöavgifter. Vi välkomnar deansträngningar som görs i denna viktiga angelägenhet attskapa livsbetingelser för Östersjön.Vi stödjer ansträngningar att i internationellasammanhang verka för en snar uppbyggnad av en Östersjö-fond för finansiering av miljöprojekt i länderna runtÖstersjön. Vi anser vidare att bör medverka till ochvara pådrivande så att angelägna projekt kan starta så snartsom möjligt.Dumpningar i ÖstersjönEfter andra värlskrigets slut användes somsoptipp för kemiska stridsmedel av , ,och . Upp till 300.000 tongiftgasgranater har dumpats i . Det har varit svårtatt få fram uppgifter om vad, hur mycket och var de kemiskastridsmedlen dumpats från de länder som är ansvariga fördumpningarna.Det är angeläget att klarlägga vad som dumpats i havetliksom var det finns för att skydda utsatta grupper som t exfiskare. Barn som leker vid ska inteheller behöva utsättas för faran att skadas av giftgasgranatersom flutit i land.Den har fört upp frågan omkartläggning och bevakning av dessa dumpningar påHelsingforskommissionens dagordning. Vi anser detangeläget att denna fråga har fortsatt hög prioritet för attförhindra att de dumpade giftgasgranaterna skadar växteroch djur i havet liksom personer som arbetar på havet ellervistas i dess närhet. Vi anser vidare att de länder somdumpat giftiga stridsmedel i också bör medverkatill att finansiera kostnader i samband med kartläggning ochbevakning av de dumpade stridsmedlen.Stoppa miljöförstöringen nödvändigt för överlevnadMiljömedvetenheten i de tidigare östeuropeiskaplanekonomierna var låg. Ekonomiska incitament att värnamiljön saknades. Brist på kapital och tillgång till teknik föratt förbättra miljön har ytterligare bidragit till att försämrabetingelserna för ren luft, rent vatten och god miljögenerellt.Dålig eller obefintlig rening av utsläpp från industrier iBaltikum, och förorsakar stora problem.Barn och vuxna lider i allt högre utsträckning av allehandasjukdomar t ex astma och allergier.Efter de baltiska staternas självständighet och en ökadtillgång till information har många alarmerande rapporterom miljöns tillstånd publicerats.I till exempel nordöstra förorsakarskifferoljebrytning och den därmed kombineradeelproduktionen i stora kraftverk betydande luftförorening.Slaggprodukter lagras öppet i stora högar, vilket medför enomfattande urlakning av dessa metaller i denomkringliggande miljön.I Sillamää, i , har radioaktivt avfall och materialfrån en fabrik för metaller och kemisk produktion dumpats.Området ligger ifrån Östersjön.Risken för att avfallet ska förorena grundvatten ellerÖstersjön är stor.Den ekonomiska kris som råder i är i sig ocksåen stor miljöfara. För att människor ska kunna behålla sinlevnadsstandard finns risk att de utnyttjar naturresurser påett oacceptabelt sätt.Byggande av reningsanläggningar och investeringar imodern industri som inte förstör miljön är angelägnasatsningar. Detta är omfattande projekt som kräver storainvesteringar. Vi anser att aktivt bör verka förmultilaterala projekt för att bygga reningsanläggningar mm.Sverige bör även kunna ställa finansiella medel tillförfogande för sådana projekt.Vidare anser vi att bör stödja länderna iÖsteuropa med framtagande av miljölagstiftning ochuppbyggande av institutioner som har att värna miljön.Världsbanken och är ocksåengagerade i genom lån för s kstrukturanpassningsprogram. Dessa institutioner har intealltid gjort sig kända för att sätta miljöhänsyn i första rum.Sverige bör därför verka för att miljöaspekter inte bliråsidosatta som en följd avstrukturanpassningsprogrammen.EnergiförsörjningEnergiförsörjningen i de baltiska staterna är kritisk.Energihushållningen är mycket dålig. I den kommunistiskaplanekonomin var energipriserna extremt låga ochincitament att spara energi saknades. Isolering avbyggnader är ytterst bristfällig och den energisom finns utnyttjas inte effektivt.Vi anser att svenska biståndsmedel bör användas för atteffektivisera energihanteringen och förbättravärmeförsörjningen. En förbättrad energihushållning ochisolering av bostäder bidrar också till att förbättra miljön.Stora insatser kan göras med relativt små investeringar.Viktiga åtgärder för detta är till exempel utbildning för enökad medvetenhet hos människor.Huvuddelen av östländernas energiförsörjning byggerpå olja, gas och kärnkraft. Koleldade kraftverk svarar fören mindre del av energibehoven, men står för en stor del avmiljöförstöringen.Säkerhetsstandarden i de östeuropeiskakärnkraftverken är ofta mycket dålig. Bara tvåkärnkraftverk i hela uppfyller västeuropeisksäkerhetsstandard. Mångmiljardinvesteringar behövs ombefintliga kärnkraftverk ska göras säkra och motsvaravästeuropeiska säkerhetskrav.Kärnkraftverken Sosnovyj Bor i , iMurmansk på och i ärkärnkraftverk i närhet som direkt innebär ett hotmot vår miljö vid en olycka.Enligt bedömningar av ,, av Sosnovyj Bor, är detta kärnkraftverk i sådant skickatt det av säkerhetsskäl bör stängas och ersättasmed andra energikällor.Kärnreaktorerna i Sosnovyj Bor är av sk RBMK-typ.Enligt SKI är RBMK-reaktorer av äldre generationgenerellt i sådant skick att de bör stängas omedelbart.Denna typ av reaktorer finns i och Ukraina.Säkerheten i bedömer SKI vara bättre och gåratt ytterligare förbättra, dock inte så att säkerhetsnivåeruppnås motsvarande dem i väst. Om cirka 8--bedömerman att mycket kostsamma reparationer blir nödvändigaoch detta skulle kunna vara en lämplig tidpunkt föravveckling av reaktorerna.Sverige bidrar till att förbättra kärnkraftenssäkerhet samt frågor rörande strålskydd. Det är viktigt attvi stödjer länder i med kunnande och kompetensför att minska riskerna för en kärnkraftsolycka. Samtidigtanser vi att också bör ge bidrag till planering ochutformning av framtida energisystem baserade på förnybarenergi. Risken är annars stor att vi bistår till att enbartbygga upp kompetens runt kärnkraften som energikälla påen permanent bas. Svenska bistånd skall inteanvändas för att förlänga användning av kärnkraft, utanendast för att minimera risker i befintliga anläggningar.Enligt en nyligen publicerad undersökning avWorldwatch Institute i anses kärnkraft intelängre vara framtidens energikälla. Kostnaden för kärnkrafthar stigit så att den är konkurrenskraftig till nyaalternativa energikällor. Stöd till uppbyggande av denframtida energiförsörjningen i bör därförinriktas på effektivisering och alternativa energikällor somt ex biobränsle.Vi anser att SKIs uttalande om att kärnkraftverketSosnovyj Bor är en säkerhetsrisk och börstängas måste tas på största allvar. börinternationellt verka för att reaktor 1 och 2 i Sosnovyj Boromedelbart stängs och en internationell finansieringkommer till stånd för att säkra eltillförseln till området påliknande sätt som skett i . Där stängdes reaktorervid kärnkraftverket i Kozloduy av säkerhetsskäl. Ensamordnad insats inom G-24 ställde finansiella medel tillförfogande för att täcka kostnader förimporterad elektricitet.Även andra RBMK-reaktorer i och Ukrainamed undermålig säkerhetsstandard bör stängas snarast.Sverige bör verka för att internationella fonder byggs uppför att kunna bistå med alternativ energi, samt ett säkertomhändertagande av de aktuella kärnkraftverken.Jordbruk och livsmedelsförsörjningLivsmedelsförsörjningen är problematisk i Baltikum.Det är svårt för lantbrukare att få lån till nödvändigainvesteringar i maskiner, djur, gårdar och insatsvaror pågrund av den ekonomiska situationen. Många avjordbruken har förfallit ochinvesteringsbehoven är omfattande.De jordbruk som drivs har svårt att få betalt för sinaleveranser delvis på grund av den valutabrist som råder,delvis som följd av att det saknas civil- och avtalsrättsligalagar för att reglera köp- och säljförhållanden.Vi anser det angeläget att bistår de baltiskastaterna med framtagande av civil- och avtalsrättsliglagstiftning för att reglera relationerna mellan enmarknadsekonomis parter. Även uppbyggande avinstitutioner för att övervaka tillämpning av lagar ochregelverk i t.ex. lantmäteriverksamhet är angeläget.Distribution av insatsvaror till jordbruket liksom avproduktion från jordbruket fungerar otillfredsställande.Kunskaper i logistik dvs transportplanering och hanteringav varuflöden är bristfällig.Jordbruket står för en del av övergödning av sjöar ochvattendrag. Det är därför angeläget attbrukningsmetoderna görs mer miljövänliga. Ävenstrukturen på animalieproduktionen ger upphov tillmiljöproblem. Djurfabriker med upp till 30.000 grisar eller1.000.000 höns förekommer. Utbildningsinsatser av gamlaoch nya jordbrukare är därför ytterst angeläget.Vi anser att utbildning av jordbrukare i miljövänligabrukningsmetoder bör stödjas med svenska medel för attutveckla en miljövänlig livsmedelsförsörjning.Uppbyggande av kunskap i varuflödes- ochtransportplanering bör också ingå i svenskt bistånd tillBaltikum.Hantering av insatser för ÖsteuropaInga nya institutioner bör byggas upp för att hanteraÖsteuropabiståndet. Befintliga organisationer, dvs främstBITS, och , bör tillföras nödvändigaresurser för att kunna hantera biståndet till Östeuropa.Intresset för att stödja uppbyggnaden av länderna iÖsteuropa är stort. Runt om i förbereds eller pågårinsatser för att bistå bland annat och Polen.Människor är engagerade i folkrörelser, skolor, kommuneroch enskilda organisationer för att stödja projekt iÖsteuropa. De småskaliga projekten fyller en viktigfunktion och bör stödjas. Hantering av och administrationrunt dessa små projekt bör underlättas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökning avÖsteuropabiståndet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dumpningar i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att stoppamiljöförstöring,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energiförsörjning,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civil- och avtalsrättsliglagstiftning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbruk ochlivsmedelsförsörjning.