mot · GG02Ub502 · 1993-01-26 00:00:00 — SammanfattningI denna skolmotion redogör för sin syn påskolpolitiken. Skolans resurser ska grunda sig i elevernasbehov. Därför föreslår vi ett återinförande avsektorsbidragen och avvisar regeringens profileringspolitiksamt det 85-procentiga bidraget till fristående skolor. Föratt reda upp förvirringen i läroplans- och betygsfråganföreslår att en bred parlamentariskskoldelegation inrättas.I motionen behandlas vidare arbetsmiljön i skolan, bl.a.utifrån ett jämställdhetsperspektiv, samt behovet av enutredning av en betygsfri skola. För att förbättra den fysiskamiljön i skolan samt minska arbetslösheten föreslås ettROT-program i miljardstorlek till kommunerna samt att100 miljoner anslås till inredning och utrustning i skolan.För att öka jämställdheten i skolan föreslår vi attsjälvförsvarsträning opch självförtroendeträning införs förflickor samt relationsträning för pojkar.Skolan mitt i bynGrundskole-, gymnasieskole- ochvuxenutbildningspolitik kan inte separeras från varandra.Ej heller kan ett partis utbildningspolitik stå fritt från denpolitik som partiet företräder på andra politiskadelområden. Dessa samband är viktiga att framhålla i dagdå utbildningspolitiken tenderar att sönderstyckas ochskolans villkor diskuteras allt mindre i relation tillomvärldens villkor och krav. Ungdomar får inte betraktassom oskrivna blad som man fyller med innehåll genomämnen svävande fritt från varandra.Barn och ungdomar har naturligtvis som alla andramänniskor egna erfarenheter, drömmar och funderingarsom skall tas tillvara både i samhället i stort och i skolan.Skolan skall stå ''mitt i byn''.En skola för allaDen svenska skolan ska ge alla barn möjlighet attutveckla kunskaper, erfarenheter och engagemang för ettfullödigt liv. Det räcker inte med att garantera att alla eleverfår nödvändiga vardags- och baskunskaper för att kunnaklara sig hjälpligt i samhället. Skolan bör verka befriande påett mer grundläggande plan. Den ska verka för att elevernasjälva ska kunna bestämma sina mål i tillvaron, ta ansvaröver sina egna liv och vidga sin världsbild ochhandlingsfrihet.Kommunerna och skolanÖver av kommunernas besparingar tas ut påbarnomsorg och grundskola (källor: ). kostnader minskasmed i genomsnitt 15--. Besparingarna (1994)förväntas bli ännu större p.g.a. ytterligare kostnader isamband med stigande arbetslöshet och vikandekonjunktur. Ett avgörande skäl till neddragningarna, hela60 %, är beslut om indragna statsbidrag tillkommunerna med 7,5 miljarder. Detta visar på behovet avatt politikerna tar ett demokratiskt ansvar för skolan påsåväl som nationell nivå.Riksdagen har beslutat om en omläggning frånsektorsbidrag till generella kommunala statsbidrag.Vänsterpartiet har motsatt sig denna förändring och anserfortfarande att skolan bör få sin del av statsbidraget som ettsärskilt sektorsbidrag. Detta torde inte på något sätt minskakommunernas möjligheter till olika prioriteringar eller förtaSkolverkets utvärderingsansvar. Ett sektorsbidrag skulledäremot försvåra för att smita undan sitt ansvarför en nationellt likvärdig skola genom att hänvisa tillkommunernas möjligheter till ''prioriteringar''.Vänsterpartiet anser därför att ett sektorsbidrag tillskolan skall återinföras.Den ökade integrationen av barnomsorgen ochskolverksamhetenVänsterpartiet menar att den kommunala fritids-,barnomsorgs- och skolverksamheten bör integreras i allthögre grad. Kommunernas satsningar på barnen bör byggapå ett helhetstänkande där deras totala situation tas ibeaktande. Att lokaler och resurser på detta sätt kananvändas effektivare är också bra.Strukturomläggningar får dock aldrig genomföras överhuvudet på t.ex. personal. De måste kompletteras medförutsättningar för en ökad rörlighet mellan olikapersonalgrupper; ingen personalkategori får missgynnas påden andras bekostnad.En tidigare skolstart har debatterats under en lång radav år. är det meningen att svenska barn skallbörja skolan och kan de somvill låta sina barn börja skolan som sexåringar. FrånVänsterpartiets sida har vi motsatt oss att låta den tidigareskolstarten få motiveras av strikt ekonomiska skäl. I ställethar vi talat för värdet av en mjuk integrering mellanförskola och skola. Till frågan om tidigare skolstart höräven frågan om skolpliktens längd. ska dessa frågorenligt beslut i utredas, vilket också framgår avbudgetpropositionen. Vi anser dock att detta inte räcker.Sedan den borgerliga regeringen tillträdde 1991 harskolan successivt utsatts för ett systemskifte. Förslagen frånregeringen har kommit stötvis och som delförslag vilketgjort det svårt att få överblick och göra analyser på längresikt. Besluten har dessutom genomdrivits med minstamöjliga majoritet i riksdagen.Regeringen valde t.ex. att lägga förslag om förändringari lärarutbildningen utan att gavs en rimlig chansatt kunna pröva om dessa överensstämde med framtidagrundläggande skolbeslut (läroplan, betygssystem,finansieringsformer etc.). aviseras propositioner omläroplan och betygssystem för , trots att dessafrågor föregåtts av beredningar och utredningar som gått ifullständig otakt både och rum och mötts av enförödande kritik.I denna situation verkar inte regeringens planer på attutreda skolpliktens längd, sexårsstart samt lägga förslag ombl.a. läroplaner särskilt välbetänkta. Risken äröverhängande att dessa viktiga beslut får en ytligriksdagsbehandling. Dessutom är det inte orimligt att antaatt eventuella beslut kommer att vila på en bräckligmajoritet och därför hotar att rivas upp vid andramajoritetsförhållanden i riksdagen.Denna beslutsgång mår varken skolan, barnen,ungdomarna eller lärarna bra av och den är i sig etttrendbrott av ytterst tvivelaktig karaktär i den svenskautbildningspolitiken. menar i stället att enparlamentarisk skoldelegation bör tillsättas. Metoden medskoldelegation är väl prövad i och användes bl.a.inför beslutet om Lgr 80. Denna delegation bör få i uppdrag att bereda delångsiktiga beslut som skolan står inför: tidigare skolstart,längre skolgång, betyg och ny läroplan.Fördelen med en sådan delegation är att besluten kan fåen stabil politisk majoritet att vila på. Den nuvaranderyckigheten i skolpolitiken skulle därmed undvikas. FrånVänsterpartiets sida skulle vi gå in i ett sådant arbete meden mycket resultatinriktad målsättning.Riksdagen bör sålunda ge regeringen i uppdrag attinrätta en parlamentarisk skoldelegation.MeritvärderingsförordningenI budgetpropositionen anmäler statsrådet att dengällande meritvärderingsförordningen skall tas bort. Skälenär dels , dels förhandlingarna om EG-medlemskap.I samband med kommunaliseringen av lärartjänsternaställde vissa garantivillkor om åtgärder föratt bl.a. förstärka lärares rättsskydd vid anställning. Enåtgärd som resulterade i ovan nämndameritvärderingsförordning. Meritvärderingsförordningenbygger på att utbildning, erfarenhet och kompetens skallväga tungt vid anställning. Ett kvalitetskrav för skolans delhelt enkelt.Vänsterpartiet biträder denna inställning och menardärför att meritvärderingsförordningen bör bestå.Huruvida ett eller medlemskap i skulleförhindra ett bibehållande av förordningen får prövas idomstol.En demokratisk skolaSkolan ska ge eleverna praktiska erfarenheter av attarbeta demokratiskt. Förmågan till samarbete ochsjälvständigt tänkande ska uppmuntras och genomsyra allverksamhet. För detta krävs att eleverna har ett betydandeinflytande över undervisning, arbetsmiljö m.m.; ettinflytande anpassas och utökas allteftersom elevernamognar. Skolan bör också verka för att eleverna ges enförutsättning att påverka samhället och delta i dendemokratiska processen även i sina framtida vuxna liv.En skola byggd på elevinflytande kräver lärare somaktivt uppmuntrar till självständighet, kritiskt tänkande ochinitiativ. Läraren bör fungera som handledare ochsamordnare, hellre än statisk kunskapsförmedlare.Lärarna, men också eleverna, har vidare ett ansvar för attaktivt motverka uppkomsten av könsdiskriminering, rasismoch mobbning.Resurser med ansvarEftersom det inte råder lika förutsättningar för de barnsom föds in i vår tillvaro, vare sig kulturellt ellerekonomiskt, så tarvar detta att olika individer, eller grupperav barn, får tillgång till olika slags resurser. Det räcker intemed att fördela ''rättvist'' så att alla får lika mycket.Resurstilldelningen till skolor måste ske efter behov, medmer resurser till områden med socialt mindre gynnade barn.Detta kräver att skolan vägleds av tydliga utbildningsmåloch kan utvärderas.Ett skolsystem som på ett statiskt sätt fördelar allaresurser ''lika'' eller av ideologiska skäl t.o.m. gynnar vissaskolformer eller elevgrupper på andras bekostnad, är igrunden odemokratiskt. Den samhällsunderstödda skolanfår inte heller bygga på avgifter, eller p.g.a. kraftigaämnesnedskärningar indirekt ''tvinga'' föräldrar attavgiftsfinansiera grundläggande utbildning utanför skolan.Resurser innefattar inte bara pengar, det handlar ocksåom bl.a. kulturellt kapital (socialt arv, föräldrarsengagemang, förväntningar m.m.). För ärdet lika viktigt att skolan arbetar för att ge alla elever godasociala förutsättningar för sina fortsatta liv som att deekonomiska resurserna fördelas rättvist.I dag finns det stora klyftor mellan olika individer ochgrupper i samhället. Dessa klyftor baserar sig på kön, klassoch etnisk tillhörighet, men existerar också mellanindivider. Skolan har, liksom samhället i övrigt, ett ansvarför att minska dessa klyftor.Skolverket och den parlamentariska skoldelegationsom vi föreslagit ovan bör få i uppdrag att lägga förslag påskolans område som kan bidra till att klyftorna i samhälletminskas.ArbetsmiljöSkolans arbetsledning måste ta ett aktivt ansvar för attförbättra arbetsmiljön i skolan. Både kort- och långsiktigahandlingsprogram vid varje skolenhet behövs. Deelevskyddsombud som finns i skolorna måste ges en allsidigutbildning och uppmuntras till aktivt samarbete medskolledningen.Undersökningar visar att arbetsmiljön i skolan är enviktig jämställdhetsfråga: Skolskador utgör totalt sett denvanligaste skadetypen bland ungdomar i åldrarna . Risken för flickor i att skada sig i skolan ärnästan högre än risken för dem att skada sig . Förpojkar blir motsvarande siffror (källa: i ).Skadorna orsakas i de flesta fall igymnastikundervisningen, därefter kommer våldsskadororsakade av en annan person. Denna andra person är oftasten pojke (ca 3/4).Kommunerna bör åläggas att i sin skolplan eller tilldenna foga konkreta förslag till förbättring av arbetsmiljönockså ur ett jämställdhetsperspektiv och aktivt arbeta för attflickor inte missgynnas.Upprusta och utrustaI samband med det ändrade huvudmannaskapet förlärare, den s.k. kommunaliseringen, infördes ettstimulansbidrag till kommunerna för bättre arbetsmiljö iskolan. I sin första budget tog den borgerliga regeringenbort medel. Pengarna har sedan återkommit via anslag påarbetsmarknadsdepartementets område.Vänsterpartiet biträder inte den borttagning avutrustningsbidraget som sker. Vi beklagar att det hattatshit och dit med arbetsmiljömedlen och menar att det nu ärdags att införa ett ROT-program (Reparation ochTillbyggnad) i miljardklassen på skolans område.Byggnadsarbetareförbundet har väl dokumenterat debehov som finns vid skolor i olika län, och kommuner kanockså själva snabbt ta fram olika byggprojekt.Denna nysatsning på skolans arbetsmiljö får dock inteenbart ses som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Deförändringar som skolan står inför gör att programmetockså bör kompletteras med villkor som medger en höjningav den pedagogiska utrustningsstandarden i bådegrundskola och gymnasieskola.Medel för ett ROT-program för upprustning av bl.a.skolans arbetsmiljö återfinns i Vänsterpartietsekonomimotion. Detta bör kompletteras med ett extraanslag om . till inredning och upprustning iskolan.Kunskapens innehållEstetiska, praktiska och teoretiska ämnen är alla likabetydelsefulla som grund för en god allmänbildning.Ämnen som slöjd, gymnastik och bild får inte ses som enandra klassens verksamhet.Fördelningen mellan praktiska och teoretiska momenthar också en social, för att inte säga klassmässig aspekt.Värdet av olika typer av kunskap varierar i relation till bl.a.senare yrkesval och kan aldrig ses som . Enframtida EG-tjänsteman t.ex. har stor nytta av franska ochen sadelmakare behöver sin slöjd.Skolans ansvar utgörs av att ge eleverna en så bred bassom möjligt så att deras förutsättningar till ett självständigtyrkesval ökar. motsätter sig därför ensnedfördelning av balansen mellan praktik och teori somsker på någonderas bekostnad.I läroplanskommitténs betänkande ''Skola för bildning''(SOU 1992:94) kan man skönja en klar försvagning avskönlitteraturens ställning i språkundervisningen. Detta gårstick i stäv med kommitténs uttalade ambition att stärkaspråkens ställning i skolan. En ökad förståelse för andrakulturer, levnadssätt och andra länders historia är av minstlika grundläggande betydelse för språkämnena som ökadegrammatiska kunskaper och glosförhör. Skönlitteraturensställning bör därför stärkas i relation till kommitténs förslag.Vänsterpartiet anser att språkämnena fyller engrundläggande funktion och instämmer i att deras betydelsebör öka framgent. Studier i främmande språk bör dock inteinledas för tidigt, eftersom de dels tar viktig tid från andraämnen, dels bör föregås av grundläggande kunskaper i detegna modersmålet.Idrottsämnet fyller en mycket viktig funktion i skolanoch har alltid gjort det. Ändrade levnadsvanor, inte minstbland barn och ungdomar, talar dock för att dess betydelsekan komma att öka ytterligare. Tydliga fakta talar också föratt barns spontanidrottande minskar och attungdomar får allt sämre fysik (det finns undersökningarsom visar att 1/3 av tonårsflickorna och 1/4 avtonårspojkarna aldrig motionerar på sin fritid och att dennainaktiva grupp ökat ).Samtidigt som många arbetstagare får motionerapå sin arbetstid och/eller har tillgång till motionslokalerföreslår läroplanskommittén att skolbarnen ska få mindretid till motion (man föreslår en minskning från nuvarande120 min/vecka i åk 4--9 /vecka). Vänsterpartietanser att idrottsämnet i ska vara obligatorisktoch minst ha samma omfattning som . Utöver dettaska tid avsättas för gemensamma idrottsdagar medmöjlighet till längre och mer omfattande fritidsverksamhet.Vänsterpartiet ställer sig inte bakomläroplanskommitténs förslag att kraftigt minska utrymmet iläroplanen för slöjd- och bildämnet. Båda dessa ämnenfyller en viktig funktion för alla barn och goda praktiskasåväl som estetiska kunskaper är viktiga för alla. I avökad bildanvändning är det av ovärderlig vikt att skolanutvecklar och stärker bildämnets status. Slöjdämnet å sinsida utgör en hörnsten i arbetet för ökad jämställdhetmellan könen.För att stärka det allmänna miljömedvetandet i skolanbör omsorgen om djur och natur och kommandegenerationer främjas. ställer sig därförpositivt till att avsätta särskild tid i läroplanen tillmiljöämnet.Vänsterpartiet avser att återkomma i läroplansfrågandå läroplansförslag skall prövas av riksdagen.HemspråkHemspråkens ställning har kraftigt försämrats undersenare år. Detta har skett trots att det från ansvarigtregeringshåll talats om vikten av att stärka språkensställning i skolan. Vi tycker att detta är något av dubblabudskap, milt uttryckt.Frågan om hemspråkens ställning som en naturlig ochgiven del i skolan kommer att påverkas av frågor såsomläroplansutformning, skolstart, längd och enökad internationalisering. I samband med prövningen avdessa frågor måste hemspråkens betydelse noga vägas in urbåde individ- och samhällsperspektiv. Vi förutsätter attdetta arbete föregås av en grannlaga analys av hemspråkensförändrade villkor under 80- och början av 90-talet.Vänsterpartiet avser att återkomma i frågan dåläroplansförslag skall prövas av riksdagen.Jämställdhet i skolanKravet på jämställdhet i skolan är allmäntaccepterat och har som en grundförutsättning att barn intefår särbehandlas p.g.a. kön. Ändå vet vi att pojkarnagynnas på flickornas bekostnad.Pojkarna får en större del av uppmärksamheten underlektionstid (2/3 av tiden enligt vissa undersökningar) ochflickorna hålls både psykiskt och fysiskt tillbaka avpojkarna. Sammantaget leder detta till en dålig arbetsmiljöför flickorna (se avsnittet om arbetsmiljö). Pedagogiskastudier har också visat att lärare tenderar att förstärka dessastrukturer, trots att de, på en teoretisk nivå, kan varamedvetna om vikten av jämställdhet mellan könen.Skolans strävan bör vara att utveckla nyfikenhet och lustatt lära även det som för könet är otraditionellt. Det är ävenviktigt att skolan bidrar till att eleverna utvecklar en tryggoch tidsenlig könsidentitet. Flickorna bör under sin skoltidfå en inblick i mansdominerade yrken och pojkar ikvinnodominerade. Eleverna bör också göras medvetna omkonsekvenserna av könstraditionella yrkesval.Det finns många ämnen i skolan därjämställdhetsaspekten är särskilt viktig. Idrott,hemkunskap, barn- och ungdomskunskap och slöjd ärkanske de tydligaste exemplen, men också på de teoretiskaämnena -- språk, historia, geografi, ekonomi m.m. -- kanman anlägga jämställdhetsaspekter. I undervisningen börny könsteoretisk forskning kunna integreras på ett betydligtbättre sätt än som är fallet. Att låta t.ex.kvinnovetenskapen genomsyra skolpedagogiken är intimtsammankopplat med kravet på en bred och tidsenlig skolamed hög undervisningskvalitet.Studier har visat att gymnastikundervisningen blev merprestations- och tävlingsinriktad då den stöptes om till''idrott''. Samundervisningen av flickor och pojkarmedförde också att idrottsämnet kom att utformas mer efterpojkarnas krav och intressen än efter flickornas. Frånvaroni detta ämne är också betydligt större för flickor och detfinns mycket som talar för att kvinnors dokumenteradearbetsskador (ryggbesvär i vårdyrket t.ex.) har sambandmed en dålig fysisk träning i skolan.Att förlägga en del av gymnastikundervisningen iseparata flick- och pojkgrupper skulle kunna medföra attfler flickor deltog aktivt i träningen samt att färre skadorinträffade. anser att samundervisningen börutgöra basen för idrottsämnet men att utrymme för skildflick- och pojkgymnastik ska kunna komplettera denna.Vidare bör varje skolenhet och rektorsområde aktivt arbetaför att kursplanerna för idrottsämnet utformas så attverksamheten passar båda könen.Pojkars våldsbenägenhet är ett problem på många skoloroch drabbar ofta flickorna. Skolan har t.ex. ett ansvar föratt kraftigt agera gentemot det tilltagande våldet mottonårsflickor av deras pojkvänner och eleverna bör fåkunskap om vilka medicinska effekter våld för med sig,t.ex. Flickor lär sig sedan barnsben attprioritera och upprätthålla relationer till andra människor.Denna kunskap behöver även pojkar få i skolan.Undervisning i relationskunskap för pojkar är enframkomlig väg till större samspelthet mellan flickor ochpojkar.För att förebygga att flickor utsätts för våld, ellertvingas inskränka sin frihet p.g.a. hot om våld, börsjälvförtroendeträning -- ev. med inslag av självförsvar --ingå i flickornas utbildning på högstadiet och gymnasiet.I den av föreslagna skoldelegationenbör frågor om kunskapsinnehåll och jämställdhet i skolanbehandlas i överensstämmelse med resonemangen ovan.Internationell solidaritet i skolanEn jämlik skola ökar förutsättningarna för samhörighetoch solidaritet, inte bara i det egna samhället, utan ocksågentemot andra folk och kulturer. Internationaliseringen avskolan bör bygga på en bas av global solidaritet ochgemenskap. Att denna solidaritet inte ensidigt får riktasmot västvärlden är en självklarhet, som tyvärr förtjänar attupprepas.BetygI skolan ska kunskapssökandet stå i centrum, intekonkurrens och betygsjakt. Därför arbetar Vänsterpartietför en skola utan betyg. Varje betygssystem blir mednödvändighet begränsat till vissa delar av skolansverksamhet och vissa mätbara dimensioner avkunskapsutvecklingen. Av större vikt är att skolankontinuerligt, i en aktiv dialog med föräldrar och elever, gersin bild av den enskilde elevens utveckling. Eleverna harrätt att kräva uppmärksamhet och vägledning , inte bara vid enstaka betygstillfällen.Betyg är också fel av andra skäl. Eftersom de till sinkaraktär är definitiva, fungerar de (när betygen är dåliga)som ett permanent hinder för fortsatta studier. Storagrupper utesluts från högskolestudier t.ex. genom ''dåliga''betyg och har få möjligheter att komplettera sina meriter.Ett statiskt betygssystem tar inte hänsyn till att människorutvecklas och att kunskaper alltid kan kompletteras ellervidareutvecklas. anser att varjeutbildningssystem ska bära sina egna antagningsproblemoch att de urvalskriterier som trots allt behövs ska varamöjliga att påverka (jfr högskoleprov, arbetsprover m.m.).Efter betygsberedningens utredning av ett ''humant''betygssystem är det därför att utreda också demöjligheter, villkor, arbetssätt etc. som en betygsfri skolaskulle ge. finns det ingen politisk majoritet för enbetygsfri skola. Vi anser dock att bredden på skoldebattenär betjänt av en sådan utredning.Handikappade barnSkolan ska garantera handikappade och sjuka barns rätttill undervisning. I en skrivelse till statsrådet påpekarHCK att en elev som p.g.a. sjukdomeller handikapp inte kan delta i det ordinarie skolarbetethar rätt till särskild undervisning på sjukhus eller i hemmet.Eftersom deltagande i undervisningen inte är obligatorisktkan elever komma efter och få framtida svårigheter i sinskolgång.Vi delar HCK:s uppfattning att det borde finnas ettobligatorium att delta i undervisningen om ansvarig läkaremedger detta. Detta bör ge regeringentillkänna.I uppgifter ingår att utvärdera den svenskaskolan. Skolan skall styras av principen om likvärdighet.Det betyder att alla elever skall omfattas av dennautvärdering, också handikappade elever.Vi har många elever i den svenska skolan med olikatyper av handikapp. Det verkar t.ex. som att allergier ökarbland barn. Många typer av handikapp ''syns'' inte och harkanske därför kommit på undantag då det gällt att inhämtaför skolan lämplig kompetens om dessa. Detta kanåterspeglas i avsaknad av fortbildning i handikappkunskapför lärare. Det kan vara svårt för kommuner eller till ochmed kommuner i förening att upprätthålla erforderligkompetens hos skolans personal om olika handikapp. Dettakan t.ex. bero på hur pass förekommande en typ avhandikapp är.Vi menar därför att det är på sin plats att Skolverkettillsammans med (skolan) närmare undersöker behovet och möjligheten attanordna fortbildning på nationell basis. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Kulturen i skolanSkolans lokala roll som mötesplats och centrum förkultur bör stärkas. I kulturpolitik ingårdärför en särskild satsning på kulturprojekt i skolan om 7miljoner kr. För ett utförligt resonemang om detta hänvisastill partimotionen ''om allmän kulturpolitik''. Tillkulturfrågornas status hör självklart också en betoning påbild-, musik- och slöjdämnenas betydelse, samt vikten avgod historie- och litteraturkunskap.Vänsterpartiet återkommer i frågan om bild-, musik-och slöjdämnenas status i skolan i samband medbehandlingen av vårens läroplansförslag.Frihet i skolanFrihetsbegreppet är centralt i dagensutbildningspolitiska debatt. Samtliga de reformer som frånborgerligt håll genomförts på skolans område har tagit denökade friheten till intäkt. Friheten kopplas i dessasammanhang ihop med marknadsstyrning, som ses som enbåde effektiv och kvalitetshöjande modell för förändring.För finns det ingen motsättning mellanfrihetstanken och den om en jämlik skola. Ettskolsystem som missgynnar vissa grupper eller individerskadar alla och kan därför aldrig ge verklig frihet. Frihetenär dessutom alltid kontextbunden; en frihet till något (attfritt kunna välja yrke t.ex.), inte från (att t.ex. gå i en skolamed invandrare).I detta sammanhang bör situationen för barn medhandikapp särskilt uppmärksammas.