mot · GG02Kr316 · 1993-01-26 00:00:00 — En av kulturens viktigaste uppgifter är att utvecklameningsutbytet mellan människor. Kulturen är därför en avde viktigaste grundstenarna i det demokratiskasamhällsbygget. Samhället har betydande ansvar för attkulturarvet förs vidare. Genom att känna och förstå detförflutna blir vi också rustade att möta framtiden.För att främja kvaliteten i kulturlivet och skapaförebilder är det viktigt att det finns goda möjligheter föryrkesverksamma kulturutövare att verka på rimliga villkor.Genom utbildningsinsatser kan samhället också medverkatill att professionella kulturutövare på ett lämpligt sättförbereds för framtida insatser inom olika kulturyrken.För att kulturen skall leva och skänka glädje är detviktigt att den finns där människor bor och verkar. Lokala''kulturcentra'' måste ges utrymme och stödjas för att mötamänniskor i sin närmiljö.Intresset för kulturella aktiviteter grundläggs tidigt.Därför är det viktigt att redan små barn ges möjlighet tillkulturella upplevelser. Förskolan och skolan har här viktigafunktioner när det gäller att stimulera barnens egetkulturskapande och att möta kulturella aktiviteter specielltavpassade för barn. Detta är inte minst viktigt som motvikttill ett alltmer tilltaget tv-tittande.Kultur fyller också en viktig funktion som drivkraft i denregionala utvecklingen och som lokaliseringsfaktor. Företagoch industrier etablerar sig i allt större utsträckning på ortersom kan erbjuda goda möjligheter till boende, god miljö,service, rekreation, närhet till utbildning och ett varieratoch skiftande utbud av kulturella aktiviteter.När regionalpolitiken utvecklades, framför allt , tog den sikte på att uppmuntra och stimulera självaproduktionsprocessen. I dagens diskussion har allt störreuppmärksamhet riktats mot infrastrukturens betydelse förutveckling på en ort eller i en landsdel. Närheten och tillgången till kvalificeradutbildning får en allt starkare ställning som magnet för atten region ska dra till sig nyetableringar och hålla kvar redanetablerade företag och industrier.I takt med att människor blir bättre utbildade ökarintresset för kultur. Kultur har på så vis kommit att bli enviktig komponent och bidragsgivare till den samladeinfrastrukturen. Enligt vår mening finns det anledning attbetona kulturens regionala utvecklingskraft än mer iframtiden. Detta hänger samman med denstrukturomvandling som sker i samhället. Den traditionellanäringsstrukturen förskjuts från direkt fysisk hantering avvaror till näringar baserade på högre grad avkunskapsintensitet och tjänsteproduktion. Fem ''K'',kreativitet, kommunikation, kunskap, kompetens ochkultur, kommer att bli allt viktigare för regional utveckling.I ett alltmer internationaliserat samhälle är det viktigt attlokala kultursatsningar inte enbart inriktas på att ta tillvaradet lokala. Inriktningen måste också vara att olika orter ochregioner står i nära kontakt med både det nationella och detinternationella skeendet. Här har naturligtvis massmedia roll. Stor betydelse har också att det lokala kulturlivetstöds, uppmuntras och ges intryck från det kulturliv somutvecklas i andra delar av vårt land och vår omvärld.Distributionsformerna och tillgängligheten är här viktiga.Som en viktig del för distribution och kulturskapandespelar bl.a. studieförbunden. Här kan professionella ochamatörer mötas på ett konstruktivt sätt. För kulturarbetareinnebär studieförbunden möjligheter till engagemang ocharbetstillfällen. Denna form av decentralisering ochtryggande av kulturarbetarnas möjlighet till att arbeta ochverka är viktig att säkerställa i en nationell kulturpolitik.Kultur främjar kreativitet och skapar kontaktpunkter.Kulturskapande innebär ofta att det är något udda elleravvikande som framställs. En orts eller regions vilja att tatill sig innovationer på det kulturella planet löper ocksåparallellt med förmågan till nyskapande avindustriprodukter eller tjänster. För bygder med svaginnovationstradition kan alltså kultursatsningar vara ett sättatt bygga upp en entreprenörsanda.Inom den svenska kulturpolitiken framstår 1974 årskulturpolitiska beslut som en milstolpe. Beslutet föregicksav omfattande förberedelser som var väl förankradepolitiskt. Även kultur- och folkrörelse-Sverige gav deföreslagna målen ett brett stöd. Den bredasamstämmigheten framstår , ,som en stor kulturpolitisk tillgång som bättre borde tastillvara.Vi anser att målen alltjämt är giltiga. De duger förkulturpolitik också för 90-talet. De kulturpolitiska målenskall nu utvärderas. I denna utvärdering måste de somengagerades i formuleringen av målen deltaga. Vi tror atten utvärdering i allt väsentligt kommer att visa attmålsättningarna står sig. Däremot anser vi attmedelsarsenalen på flera centrala avsnitt måste förnyas.Det gäller bl.a. insatser för att nå decentraliseringsmålet. Vivill att utvärderingen inom ramen för utvärdering avdecentraliseringsmålet också tar fasta på och utvärderarkultur som en lokaliserings- och utvecklingfaktor. I enframåtsyftande dynamisk regionalpolitik kommer kultur attbli en allt viktigare komponent i en regions infrastruktur,varför det är av största vikt att denna aspekt avkulturpolitiken utvärderas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för utvärdering av 1974års kulturpolitik.