mot · GG02Bo403 · 1993-01-26 00:00:00 — Dagens hyresförhandlingssystem har successivt vuxitfram under aktiv medverkan av hyresmarknadens parter.Hyresförhandlingslagen innebär att parternas roll ihyressättningen har auktoriserats. I botten har dock statenett inflytande genom en skyddslagstiftning för den enskildehyresgästen. Den allmänna hyreslagen, inte minstbesittningsskyddsreglerna i kombination medbruksvärdesregeln, är ett uttryck för detta.Genom det förhandlingssystem som vuxit fram mellande allmännyttiga bostadsföretagen ochhyresgästorganisationerna har det gått att kombinera en frihyressättning med en spärr mot oskäliga hyror på helahyresmarknaden. Detta system, som garanterarhyresgästernas besittningsskydd, är överlägset såväl en frimarknadsprissättning som en statlig hyresreglering. Det ärsåledes av central betydelse att bruksvärdessystemet ochförhandlingssystemet finns kvar och utvecklas.Enligt bruksvärdesprincipen skall likvärdiga lägenheterha samma hyra medan skillnader i hyra skall motsvaras avskillnader i bruksvärde. Med hjälp av denna principåstadkoms en rättvis hyresstruktur. Denna uppfattningligger i linje med motiven för bruksvärdessystemetsinförande. Ett bärande element i bruksvärdessystemet ärspärren mot oskäliga hyror. Fanns ej en sådan spärr skullehyresgästernas besittningsskydd i praktiken upphöra ochtendenserna till bostadssegregation ytterligare förstärkas.Enligt 55 § Hyreslagen skall vid tvister om hyreskravetsskälighet hyresnämnden bestämma bruksvärdet genom enjämförelse med likvärdiga lägenheter. Därvid skall enligtnuvarande ordning jämförelse i första hand ske medlägenheter som ägs av allmännyttiga bostadsföretag. Ibudgetpropositionen aviserar biträdande justitieministernatt hon avser att föreslå en förändring i detta avseende.Även i utredningen ''Avreglerad bostadsmarknad, del II''från enmansutredaren föreslogs en sådanförändring. Några hållbara argument för detta har dock interedovisats.Effekten av en sådan förändring blir att hyresnämndernakan tvingas godta högre hyror som jämförelsematerial ochdärmed även högre hyror för prövningslägenheterna.Förslaget kan alltså leda till högre hyror men inte till lägrejämfört med nuvarande ordning. Någon statsfinansiell vinstskulle inte heller dessa högre hyror innebära. Tvärtom kande medverka till att öka behovet av riktat stöd frånsamhället.Det är angeläget att företag som drivs utan enskiltvinstintresse även i fortsättningen i första hand skall varautgångspunkten vid en prövning enligt 55 § Hyreslagen.Ett problem vid tillämpningen av bruksvärdessystemetär den mycket kraftiga byggkostnadsstegringen . Finansieringssystemet har inte förmått utjämnakostnadsskillnaderna mellan hus byggda olika år. För attåstadkomma en bättre balans på bostadsmarknaden krävsdet att skillnaderna i kostnader mellan olika årgångarbostäder bättre motsvaras av skillnader i boendevärde ellerbruksvärde mellan dessa.Vid prövningen av hyror skall jämförelseprövningen skemed likvärdiga lägenheter som väl motsvarar varandra.Även skillnader i servicenivå och nyttigheter och förmånersom enligt hyresavtal eller förhandlingsöverenskommelseskall tillhandahållas, skall beaktas vid bestämmande avskälig hyra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bruksvärdessystemet skallbehållas och utvecklas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid bruksvärdesprövningenskall tas hänsyn till olika nyttigheter som hyresgästernaerbjuds, som lägenhetsunderhåll, fritidsverksamhet,boinflytande m.m.