mot · GG02Fi302 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett nytt statsbidragssystem till kommunerna trädde ikraft . Det nya statsbidragssystemet har tvåsyften.Det första är att avreglera den kommunalaverksamheten och ge kommunerna möjlighet att utvecklaverksamheten utifrån lokala behov. På den punktenuppfyller det nya statsbidragssystemet väl tidigareambitioner. Kring detta fanns också en bred uppslutningunder vårriksdagen.Det andra var att skapa rättvisa mellan olika kommuneroch utjämna skillnaderna i skattekraft och behov hoskommunmedlemmarna. Ett nytt statsbidragssystem, sombyggde på ett grundbidrag med tillkommandestrukturbidrag till kommunerna, tillskapades. Samtidigtavvecklades en mängd specialdestinerade statsbidrag. Detextra skatteutjämningsbidraget avvecklades också.Få uppgifter torde vara svårare och innehålla fler fällorän konstruktionen av ett statsbidrag, som baseras påstrukturen i olika kommuner. Strukturbidragets omfattningi relation till grundbidraget, och den vikt olikastrukturfaktorer ges i ett nytt bidragssystem, är variablersom utifrån olika värderingar kan ge de mest skiftanderesultat.Den stora osäkerhet och den mängd alternativ sompresenterades vid behandlingen avstatsbidragsärendet blev därigenom en uppvisning avsvårigheterna att såväl förstå som konstruera ett hållfastskatteutjämningssystem.Trots svårigheterna beslöt riksdagsmajoriteten att antadet nya systemet. En särskild expertgrupp underfinansdepartementet fick i uppdrag att bearbetadet.Trots en bred osäkerhet om relevansen i det nyasystemet trädde omfördelningen i en första etapp i kraft 1januari 1993. Särskilda övergångsregler gäller dock förutjämningsbidraget . Ingen kommun skaunder 1993 vare sig vinna eller förlora av sinainkomster av skatt och bidrag på grund av det nya systemet.Samtidigt beslöt riksdagsmajoriteten att ställa sig bakomden indragning av frånkommunerna, som var en del av regeringens budget för1992/93. Effekten av besparingen på 7,5 miljarder kronoroch första etappen av statsbidragsomläggningen visar sig imycket dramatiska besparingar i flera kommuner i länet.Särskilt allvarliga är konsekvenserna för sysselsättningen iett läge med hög arbetslöshet.Effekterna av det nya statsbidragssystemet ochindragningen av 7,5 miljarder varierar kraftigt mellan olikakommuner och län.Örebro län är ett av tre län där alla kommuner ärförlorare. Skulle det nya statsbidragssystemet genomförasfullt ut i länet skulle effekten för kommunerna i länet bliföljande:Degerfors förlorar motsvarande perskattekrona, 2:72, 2:59, Ljusnarsberg2:45, 2:44, 1:40, 1:19, Hallsberg1:11, 1:09 0:46 och Kumla 0:31.I riktlinjerna för ett nytt statsbidrag har bl.a. anförts attkommunalskatten inte ska vara differentierad med hänsyntill behov, utan enbart med hänsyn till ambition för denkommunala verksamheten och effektiviteten i densamma.De nya bidragen skulle också bidra till att utjämnaskattesatserna i olika kommuner.Det är tydligt att målen inte är uppfyllda i ett system, dären kommun som , om inte verksamheten dras nerdramatiskt, skulle tvingas till en skattehöjning med över 3kronor, trots att kommunen i olika sammanhang nämntssom föredöme för låga kostnader inom bl.a. barnomsorgen.Örebro läns kommuner har en relativt hög skattesats.Till det bidrar en relativt ogynnsam ålderspyramid med högandel äldre i förhållande till riket och strukturomvandling,som lett till betydligt högre arbetslöshet änriksgenomsnittet.StrukturfaktorerBland de strukturfaktorer som ligger till grund för detnya statsbidraget finns inte arbetslösheten med. Detta trotsatt långvarig hög arbetslöshet ställer stora krav på denkommunala verksamheten såväl vad gäller sysselsättnings-som näringslivsinsatser. Så satsade t.ex. kommun1 per invånare på arbetsmarknadsinsatser under1991.En kommun som visar här på kostnader om17 kronor per invånare. Stor budgetpåverkan ger ocksåandelen lågutbildade, vilket ställer krav på betydandeinsatser för vuxenutbildning hos berörda kommuner.Andelen äldre spelar en förhållandevis liten roll i det nyabidragssystemet, trots att omsorg och vård av äldre hör tillde tyngsta posterna i de kommunala budgetarna. Närljusnarsbergsborna betalade för sinäldreomsorg var riksgenomsnittet 3 800 per invånare år1991. Det förklaras såväl av andelen äldre i befolkningensom de geografiska avstånden i kommunen. Mycket talarför att kostnader för stöd till handikappade ocksånedvärderats i det nya bidragssystemet.De exempel vi ovan nämnt visar att det krävs en mycketgrundlig analys, innan en ny fördelning sätts i sjön. Det ärdärför beklagligt att delvis tar uteffekten av ett nytt statsbidrag om vilket nu i stort allapartier är ense om ''att så här får det i alla fall inte bli''.Riksdagen bör ge regeringen till känna attbearbetningen av statsbidragen ska underlätta en utjämningav skattesatserna i olika kommuner. Faktorer somarbetslöshet bör vägas in i ett nytt statsbidragssystem.Möjligheterna att ge äldreomsorg och antal handikappadeökad tyngd bör studeras parallellt med andra faktorer, somkan leda fram till en rättvis skatteutjämning.Extra skatteutjämningsbidragAvvecklingen av det extra skatteutjämningsbidragetbidrar ytterligare till svårigheterna för de mest utsattakommunerna. Bidraget har avvecklats med hänsyn till attett nytt statsbidrag skulle fånga upp olika strukturfaktorer.Erfarenheterna från län visar dock att regeringenbör ha tillgång till ett instrument, som kan ta hänsyn tillfaktorer som stora företagsnedläggelser och andraförändringar, som svårligen fångas in i ett aldrig såsofistikerat nytt statsbidragssystem.Riksdagen bör ge regeringen till känna behovet av ettsystem med extra skatteutjämningsbidrag till regeringensförfogande.Skatteutjämning för hela kommunalskattenFör att hålla kommunalskattesatserna nere införderedan den socialdemokratiska regeringen begränsning avden generella skatteutjämningen så att den inte utgick förskattesatser över 16:50. Avsikten var att skapa ettincitament för att behålla kommunalskatten oförändradalternativt sänka den i kommuner med relativt högaskattesatser.Den borgerliga regeringen har fullföljt principen medden justering, som Ädelreformen medfört förkommunernas skattesatser. Också för landstingen finnsmotsvarande tak. Vi menar att denna begränsning istatsbidragen spelat ut sin roll. Särskilt kommuner medhögre skatter än genomsnittet anstränger sig till det ytterstaför att inte ''i onödan'' höja skatterna. I stället finns det riskatt begränsningen kommer att fungera som ettutjämningssystemets Moment 22. Kommuner med storakommunala behov och låga genomsnittliga inkomster fårregressiva statsbidrag, och därmed ökade ekonomiskaproblem och allt svårare att sänka sina skatter.Riksdagen bör ge regeringen till känna att reglerna förskatteutjämningen bör förändras så att nuvarande regel tasbort om att statsbidrag utgår endast upp till viss nivå påskattesatsen i respektive kommun/landsting.Alla måste omfattasDe allra rikaste kommunerna har inte kommit attomfattas av det nya statsbidragssystemet. Detta ledde bl.a.till att de kommuner som har lägst skattesats och de högstainkomsterna hos sina medborgare inte behövde bidra tillindragningen av 7,5 miljarder från kommunerna. F.n. stårde elva rikaste kommunera utanför skatteutjämningen.Detta strider mot grundläggande rättviseprinciper och harhöjt sparkraven hos övriga kommuner.Riksdagen bör ge regeringen till känna att ett nyttstatsbidragssystem måste omfatta samtliga landetskommuner. Ett nytt bidragssystem skall bidra till att minskaskillnaderna i utdebiteringsbehov hos kommunerna och tahänsyn till faktorer som arbetslöshet. Möjligheterna attockså ge faktorer som vuxenutbildning, behov aväldreomsorg och andel handikappade ökad tyngd börprövas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omarbetning avstatsbidragssystemet till kommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extra skatteutjämningsbidrag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att maximeringen av denskattesats som läggs till grund för bidragsberäkningen förkommuner och landsting bör utgå ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nyttskatteutjämningsbidrag skall omfatta samtliga kommuner.