ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02U317 · 1993-01-26 00:00:00 — Vid behandling av föregående årsregeringsproposition 108 beträffande ''Statens roll iexportfrämjande verksamheter vid Exportråd''diskuterades även frågan om den splittradeSverigerepresentationen utomlands.Näringsutskottets majoritet, Ny demokrati plussocialdemokrater föreslog då att regeringen skulletillsätta en utredning med uppdrag att effektivisera densvenska utlandsrepresentationen genom ett inrättandeexempelvis av ett Swedenhouse på de platser där vi haren splittrad representation av exportråd, handelskammare,turistråd. Det kan ju inte vara vettigt att vi i harTuristrådet invid , vidMadeleinekyrkan, Kulturhus vid och ambassadenvid Invaliddomen. Självklart borde SverigesParisrepresentation kunna samlas åtminstone i ettSwedenhouse eller , ett begrepp som redanmyntats i t ex Tokyo.Tyvärr blev inte vårt förslag antaget i på grundav en frånvarofadäs vid voteringen.Det borde finnas förutsättningar för ett Swedenhouse ialla för oss handelsintensiva länder. Varför inte redan nuplanera för ett Swedenhouse i som Tysklandshuvudstad och ett Europafönster utåt såväl mot väst somöst.En gemensam Sverigerepresentation är inte ett behovbara för , och . Också i ,och finns behov av och möjligheter till enbättre och mer ekonomisk svensk export- ochbiståndsrepresentation. SIDA, BITS, Swedcorp,Swedefund, , konsulat och ambassader etc. EttSwedenhouse skulle också här vara en marknadsanpassadekonomisk lösning!Frågan om organisationen av Sverigerepresentationenutomlands har varit uppe till diskussion under många år.Tyvärr utan något positivt resultat. Delvis kanske beroendepå att ansvarsfrågan och budgeteringen är uppdelade på tvådepartement. Ett allt större internationellt beroende ochkontaktbehov ökar nu kraven på en effektivare och bättresvensk representation utomlands. Det borde vara ensjälvklar uppgift för regeringen att ta initiativ till en objektivutvärdering av detta problem och förelägga ettförslag till lösning . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning beträffandeSverigerepresentationen utomlands som skall lägga framförslag till .
mot · GG02U318 · 1993-01-26 00:00:00 — Radio är den enhet inom svarar för radioprogramverksamheten för utlandet.Radio ska enligt avtalet mellan staten och sända radioprogram avsedda för mottagning iutlandet. Programmen skall ge dels svenskar som befinnersig utomlands, dels utländsk publik, möjlighet att fåinformation om och upprätthålla kontakt med Sverige.Radio sändningar sker på åttaspråk (svenska, engelska, tyska, franska, spanska, ryska,estniska och lettiska) och riktar sig till alla världsdelar.Ny Demokrati delar regeringens syn på atthuvuduppgiften för Radio sändningar till utlandetär att snabbt förmedla nyheter samt information om kultur-och samhällsliv på svenska till i första hand svenskar iutlandet.Vad beträffar sändningarna på utländska språk har densnabba utvecklingen på etermediaområdet i världen i stortoch i än högre grad i , medförtförändrade förutsättningar. Kortvågssändningar mednyheter från har i detta perspektiv blivit mindreattraktiva.Ny rollNy Demokrati föreslår att Radio uppdrag attförmedla nyheter samt information om kultur- ochsamhällsliv på svenska till utlandet utföres med redan försvenskt bruk producerat material. Detta behöver då bararedigeras om och sändas. Vissa sammanfattningar böröversättas till engelska och ingå i sändningsmaterialet.Inför 1993 är Radio personalstyrka ochsändningstimmar per språk och år fördelade enligtföljande:Riksprogram3 540tim/årFärdigproduceratSvenska3 050 13 persEngelska2 900 9 persTyska830 8 persRyska830 6 persFranska1 460 4 persSpanska1 950 5 persEstniska470 3 persLettiska180 3 persSumma:15 210tim/år50 pers(Totalt har Radio 65 anställda. )Ny Demokrati anser att Radio egenproduktionsverksamhet bör läggas ner, och att sändningarpå andra språk än svenska och engelska upphör.AnslagRegeringen har i sin proposition föreslagit att förradioprogramverksamheten för utlandet anslås 51 363 000kronor. Ny Demokrati anser att med den föreslagna nyarollen för Radio kan organisationen minskasradikalt och därmed närstående anslag. Vi föreslår ettanslag till Radio på . I regeringensanslagsframställan anslås även till investeringarför Svensk Rundradio AB.Således blir det totala anslaget tillRadioprogramverksamheten för utlandet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Radio koncentrerarsig på att sända nyheter på svenska och engelska tillutlandet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Radio bör upphöramed att producera eget material,3. att till Radioprogramverksamhet förutlandet för /94 minskar anslaget med och anvisar (tredje huvudtiteln, D2).
mot · GG02U319 · 1993-01-26 00:00:00 — /92 har statsbidrag till utgått med över huvudtitel fråndet tidigare anslaget F3, Information, studier och forskningom freds- och nedrustningssträvanden m.m. Då det avbudgetpropositionens skrivning om det nya anslaget F2,Information och studier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling, inte framgår hur regeringenställer sig i frågan vill vi härmed föreslå att statsbidrag ävenfortsättningsvis skall utgå -- från F2 eller annat lämpligtanslag -- till den angelägna verksamhet som biblioteketbedriver.Uppsala kommun, och är huvudmän för stiftelsen. Även om kommunenbär det största finansiella ansvaret är statsbidraget av heltavgörande betydelse för fortbestånd. Utanfinansiering vid sidan av kommunbidraget blir det nämligenså gott som omöjligt att klara öppethållandet ens på allralägsta nivå.Enligt vår uppfattning kan flera olika grunder anförassom motiv för fortsatta statsbidrag till biblioteketsverksamhet:1.DH är officiellt depåbibliotek för allt tryckt FN-material, det enda i landet vid sidan avRiksdagsbiblioteket,2.Det fungerar som lånecentral för hela landet för mediamed inriktning på internationella frågor.3.Låntagarna är till ungefär tre fjärdedelar studenter ochforskare. Därför är det i kristider svårt att göra gällande attDH är enbart en angelägenhet, även om detursprungligen inrättats av kommunen för att hugfästaHammarskjölds minne.4.DH är en riksunik resurs för folkrörelsers informationoch studier om FN etc. och står till deras tjänst var de änfinns i landet.Om Dag Hammarskjöldbiblioteket kan alltså anförasdetsamma som utredaren sagt om -- med vilket har ett mycket närasamarbete -- att det utför en uppgift som annars skulle varaett statligt åliggande. Vid en eventuell avveckling avbiblioteket skulle sannolikt ställas inför kravatt inrätta något liknande. Det hittillsvarande bidraget överF3 utgör i jämförelse därmed en låg kostnad för staten.I samband med att ochkonfliktforskning liksom flera andra institutioner medinternationell inriktning flyttar till nyalokaler har möjligheten öppnats till en samlokaliseringav med dessa huvudavnämare av biblioteketstjänster. Från institutionens sida är man angelägen om ensådan samlokalisering som utan tvekan skulle ge viktigasynergieffekter. En förutsättning för en samlokalisering ärgivetvis att fortbestånd kan tryggas och i dettaperspektiv framstår statsbidraget som dubbelt angeläget.Svenska FN-förbundet har till utrikesministern framförtmöjligheten av att anslaget till DagHammarskjöldbiblioteket skulle kunna inkluderas iförbundets grundanslag. Det är en möjlighet som är värd attöverväga om det kan bidra till att statsbidraget tillbibliotekets verksamhet kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt statsbidrag till .
mot · GG02U321 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen föreslår i årets budgetproposition attriksdagen skall anvisa till informationsinsatser omeuropeisk integration.Enligt regeringens förslag skall pengarna fördelas så attDelegationen för informationsinsatser om europeiskintegration (den s.k. Fälldin-delegationen) erhåller 25 mkroch UD:s sekretariat för Europainformation får 25 mkr.Vi anser att denna fördelning bör ändras så att den s.k.Fälldin-delegationen kan fördela 40 miljoner tillfolkbildning och kampanjorganisationer medanregeringens egen EG-information från E7-anslaget erhåller10 miljoner.Skälen för vårt förslag är bland annat följande:Det sker en snabb förhandlingsstart och regeringen harsom mål ett svenskt medlemskap . Detinnebär ett stort behov för alla de organisationer, somarbetar med information, studier och opinion kringEuropafrågorna att öka intensiteten i arbetet. Människorsintresse för dessa frågor är stort och ökande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar fördela anslaget E 7(informationsinsatser om europeisk information) i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GG02U322 · 1993-01-26 00:00:00 — , då det första samarbetsavtalet mellanNorrbottens län och län undertecknades, harkontakterna mellan företag, organisationer, statligamyndigheter, kommuner och enskilda utvecklats snabbt.Den deklaration om samarbete inom den s.k. BarentsEuro Arktiska Region, som utrikesministrarna för denordiska länderna och samt EG-kommissionenundertecknade i , kommerunder ytterligare att utveckla kontakternamellan norra delarna av och nordvästra för samarbetet utgörs av en starkintressegemenskap. Här möts de fyra länderna i ensärpräglad arktisk miljö. I samarbetet ingår bl.a. en satsningpå områden som miljö, ekonomiskt samarbete, forskningoch tekniskt samarbete, regional infrastruktur,urbefolkningar, mänskliga kontakter och kultur samtturism.Det Barentsråd som inrättats, i vilket utrikesministrarnaeller fackministrar ingår, har som huvuduppgift att läggaförhållandena till rätta politiskt och ekonomiskt för ettutvecklat samarbete inom regionen. har ettRegionråd bildats i vilket företrädare för de olika läneningår (för del landshövdingen i )och en gemensam företrädare för samerna. Engrundläggande tanke bakom den nya regionen är att prövaen ny modell för utrikespolitiskt samarbete där regionensjälv blir drivkraften och den som ger samarbetet ettkonkret innehåll och en lokal förankring utifrån deninriktning som anges i deklarationen.Att en svensk UD-representation saknas i Murmanskutgör ett betydande hinder för en fortsatt utvidgningav kontakterna liksom för att kunna ge service åt svenskamedborgare som befinner sig inom denna del av Ryssland.En första åtgärd inom ramen för den centrala rollen attlägga förhållandena till rätta för ett utvecklat samarbete ärdärför att tillskapa en permanent svensk representation iMurmansk (konsulat) respektive rysk representation iLuleå. En sådan åtgärd är nödvändig för att kunna ge denservice som nuvarande kontakter kräver men också för attmöta den betydande utökning av kontakterna som kanförväntas genom det nya samarbetsavtalet förBarentsregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om representation i .
mot · GG02U324 · 1993-01-26 00:00:00 — Radio verksamhet är mycket uppskattad blandsvenskar i utlandet. Sjömän, bistånds- ochmissionsarbetare, affärsresenärer, turister, med språkinlärningsambitionerlyssnar med intresse till sändningarna. Kontakten medsvenska språket och nyheter från hemlandet ärbetydelsefullt. Svenska skolor i utlandet anser att de harstor nytta av Radio program i undervisningen.För närvarande sker sändningar på åtta språk och de ären rik källa ute i världen vad gäller information om Sverige.I propositionen framhåller statsrådet att Radio Swedenshuvuduppgift är att snabbt förmedla nyheter samtinformation om kultur- och samhällsliv på svenska till iförsta hand svenskar i utlandet. Det tycker vi är bra. Men vihåller inte med om att det är närområdet och de potentiellalyssnarskarorna kring som enbart skallprioriteras.Vi anser att biståndsarbetare och sjömän som kanske ärde som är mest isolerade från hemlandet i långa perioderskall ha möjlighet att få information från hemlandet. Försjömän har den svenskspråkiga servicen innehållit denmycket uppskattade programpunkten Sjöfartsmagasinet engång per månad.När nu regeringen föreslår en minskning av anslaget tillRadio med innebär det enneddragning med cirka en fjärdedel av de ekonomiskaresurserna. Statsrådet konstaterar mycket riktigt att dettakommer att innebära att förmågan att producera egnaprogram kommer att påverkas.Vi anser att prioriteringen gällandeprogramverksamheten bör göras så att de ovan nämndagrupperna -- biståndsarbetare och sjömän -- även ifortsättningen får god service genom radion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Radio verksamhet.
mot · GG02U403 · 1993-01-26 00:00:00 — Bygg upp en multinationell övervakning av Östersjönfrån en kontroll- och ledningscentral! Då förbättrassamarbetet mellan länder, och den säkerhetspolitiskaosäkerheten i minskar. är avlogiska skäl den självklara platsen för lokaliseringen av ensådan central.Det militära vakuum som kan sägas råda iÖstersjöregionen har orsakats av de förändrademaktpolitiska strukturerna och medfört ensäkerhetspolitisk och övervakningsmässig osäkerhet.Denna osäkerhet kan få konsekvenser av såvälmilitärpolitisk art som konsekvenser för miljön och förbekämpandet av olika former av olagliga aktiviteter inomområdet.Gotland påverkasGotlands geografiska läge, mitt i , medför attlänet direkt påverkas av ändringar i de rådandestrukturerna inom . Med detta sombakgrund är det angeläget att regeringen låter utreda vilkamöjligheter som finns för att finna en snar lösning påaktuella problemställningar.Ett ''Fredens hav''Förutsättningarna och intresset för att skapa ett ''fredenshav'' har aldrig i historisk tid varit bättre än , och det ärdärför angeläget att pröva alla modeller som kan medverkatill att freden i även kan bevaras på långsikt.Ökad osäkerhetFlera säkerhetspolitiska skribenter har uppmärksammatden ökade osäkerheten i och förslagen tillåtgärder är flera. En av forskarna vid har bland annat föreslagit just en kontroll-och ledningscentral på . En väl fungerande civilmultinationell övervakning av vatten-och luftrum skulle sannolikt radikalt minska riskerna föroönskade följdeffekter av det rådande militära vakuumet.Förutom de rent säkerhetspolitiska skälen föreligger ettantal betydelsefulla civila skäl, till exempel sjöräddning, livoch miljö, fiskeövervakning, havsforskning, smuggling avflyktingar, vapen och narkotika samt den kraftigt ökandefartygs- och turisttrafiken. Med hänvisning till den anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att låta utredaförutsättningarna för ett civilt multinationelltövervakningscentrum placerat på .
mot · GG02U404 · 1993-01-26 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ för att utvidga ESK:smandat och utöka ESK:s resurser,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning, gällande formernaoch resurserna för svenska insatser i fråga om förhandling,medling och försoning i nationella och internationellakonflikter och vad i motionen även i övrigt anförts i dessafrågor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ i FN och ESKi syfte att få till stånd minskade utgifter för konventionellarustningar,7. att begär att regeringen i FN lägger förslagom en internationell regim för begränsning och kontroll avden internationella vapenhandeln, inkl.vapenproduktionen i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att begär att regeringen snabbt lägger förslagom ratificering av kemivapenavtalet och internationelltarbetar för att alla länder gör detsamma,9. att begär att regeringen tar initiativ till attkonventionen om biologiska vapen förstärks mednödvändig verifikation,l0. att begär att regeringen arbetar för ettförbud mot radiologiska vapen, inkluderande förbud motangrepp av civila kärnenergianläggningar,ll. att begär att regeringen verkar för ettinternationellt förbud mot antipersonella laservapen och tarinitiativ till att multipelbomber förs in i konventionen omsärskilt inhumana vapen,l2. att begär att regeringen internationelltverkar för en begränsning av landminor och för en saneringav de värst drabbade länderna,l3. att begär att regeringen aktivt arbetar förett stopp för alla kärnvapenprov och för att förhandlingarnaomgående inleds om en avtalstext,l4. att begär att regeringen i FN kräver enoberoende internationell vetenskaplig undersökning omkärnvapenprovens medicinska och miljömässigakonsekvenser,l5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande för icke-spridningsfördragets förlängning,l6. att begär att regeringen arbetar för förbudmot icke-strategiska kärnvapen till sjöss,l7. att begär att regeringen tar initiativ förförverkligandet av en kärnvapenfri zon i ,l8. att begär att regeringen framlägger förslag iFN om olagligförklarande av kärnvapnens användning ienlighet med vad som anförts i motionen,l9. att begär att regeringen i FN lägger förslagom att kärnvapen ställs under internationell kontroll och attett internationellt kärnvapenregister upprättas i FN:s regi,20. att begär att regeringen tar initiativ till eninternationell expertkonferens om marin kärnkraft och dessmiljömässiga konsekvenser,21. att begär att regeringen agerar för enutvidgning av och när det gällerkärnkraftsdrivna fartyg enligt vad som anförts i motionen,22. att begär att regeringen i FN aktivt arbetarför att militära resurser används för att rädda och återställamiljön i enlighet med förslagen i och motionen,23. att begär att regeringen fullföljer nationella förslag, gör upp en nationell aktionsplanför hur militära resurser kan användas för miljön och tillseratt militären återställer den miljö de skadat.
mot · GG02U406 · 1993-01-26 00:00:00 — Kärnvapen och främmande örlogsbesök Kärnvapnen i vår omgivninghar minskat i antal för vissa slag. Menkärnvapenarsenalerna till sjöss har inte nedrustats. Detfinns därför anledning att på nytt aktualisera kravet på attsvenska hamnar ska hållas fria från kärnvapen.När den lämnar tillstånd för besök avörlogsfartyg i svenska hamnar, görs ett särskilt påpekande:''Det råder generellt förbud att medföra kärnvapen vidbesök i . utgår från att dettaförbud strikt iakttages. ''Men kärnvapenstaterna har som praxis att varkenbekräfta eller dementera förekomsten av kärnvapenombord. Denna praxis borde i det nya internationellaklimatet kunna ersättas med större öppenhet.Vänsterpartiet föreslår att tar upp denna fråga,och att beslutar att främmande krigsfartyg måsteavge skriftlig försäkran om att de ej är utrustade medkärnvapen för att beviljas tillträde till svensktterritorialvatten och angöra svenska hamnar.Sverige bör även ta upp denna fråga i ESK för att få enöverenskommelse om att kärnvapenmakterna skallrespektera de kärnvapenfria staternas status i dettaavseende. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den som villkor för främmande örlogsbesök bör begäraskriftliga garantier för att de gästande fartygen ej ärutrustade med kärnvapen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ i ESK om enöverenskommelse om att kärnvapenmakterna skall utfästasig att icke medföra kärnvapen vid örlogsbesök ikärnvapenfria länder.
mot · GG02U503 · 1993-01-26 00:00:00 — Målsättningen med den svenska alkoholpolitiken är attminska totalkonsumtionen för att därigenom minskaskadeverkningarna. De åtgärder vi i använder ossav är prispolitiken och det regelsystem som kringgärdarhanteringen av alkoholdrycker.Med motivet att vi skall anpassa oss till EG, höjs nu oftaröster för en liberalisering av alkoholpolitiken till vad somgäller i . I de kommande EG-förhandlingarna ärdet viktigt att den svenska linjen upprätthålls. Detta ärsärskilt viktigt inom följande fyra områden:Skattepolitiken, där ett högt pris på alkohol ses som detkanske viktigaste instrumentet för att hålla tillbakakonsumtionen. ''Högprislinjen'' karaktäriserar även övriganordiska länders alkoholpolitik. Den bygger på det faktum,att alkoholskadorna har ett samband medtotalkonsumtionen. Forskningen visar att prisökning ger konsumtionsminskning.Konkurrensregler ochmonopol, där det svenska Systembolaget och Vin & SpritAB måste kunna användas som verktyg i alkoholpolitiken.Minskad tillgänglighet är ett led i folkhälsoarbetet.Vinstintresset skall inte få driva upp konsumtionen ochkonsumentupplysning skall ges i butikerna.Gränshandeln, som måste kunna regleras så att det inte blirfri införsel av alkohol vid utlandsresor.Den socialadimensionen, dvs hälsoaspekten, där intar enledande plats, som tar sikte på den enskildes hälsa. Undersenare år har i det övriga visats en större förståelseför hälsopolitiska argument, och det är viktigt, att Sverigeverkar för en utveckling av den sociala dimensionen iintegrationsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EG och alkoholpolitiken.
mot · GG02U504 · 1993-01-26 00:00:00 — Regionalpolitiken vid ett EG-medlemskap kännetecknas av geografiska och strukturellaförhållanden som är specifikt nordiska. Kallt klimat, lågbefolkningstäthet, små marknader och stora avstånd vilketsammantaget medför bland annat dyr infrastruktur. Dessafaktorer har varit viktiga för utformningen av svenskpolitik.Under det sista året och i takt med att kontakternamellan och de svenska statsmakternahar fördjupats har EG fått tillfälle att närmare studeraovannämnda förhållanden. I den så kallade avin där EGsammanfattar sin bedömning av inför ett eventuelltmedlemskap bekräftas en insikt om att speciella''subarktiska förhållanden'' gäller i vårt land.Från svenskt håll har man bedömt att intehindrar vårt land från att fortsätta med den nuvaranderegionalpolitiken. Men tydligen kvarstår en del frågor attutreda och diskutera.Med bakgrund av det ovannämnda är det enligt minmening angeläget att regeringen i sina förhandlingar om ettEG-medlemskap ser till att:Sverige får det klarlagt attvåra stödformer inte strider mot delar av EG:s regelverk.Ett positivt besked skulle bekräfta EG:s tanke omsubsidiaritet och medföra att kan fortsätta med alladelar av sin regionalpolitik som är skräddarsydd för svenskaförhållanden.Sverige maximalt kan åtnjuta förmåner urEG:s strukturfonder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska regionalpolitikenvid förhandlingarna om ett svenskt EG-medlemskap.
mot · GG02U505 · 1993-01-26 00:00:00 — Regionalt stöd för de sydsvenska skogsbygderna Inför de stundande EG-förhandlingarna är det av storvikt att de sydsvenska skogs- och mellanbygderna inräknassom ett stödområde. Förklaringen är den att dessa bygderaldrig på sin odlade jord uppnår den medelavkastning sområder inom EG. I stället kan denna bygd mer jämställas medde förhållanden som råder i norra människor i dessa bygder kunna leva kvar och hållaett öppet landskap till gagn för oss svenskar och turister ärdet upp till våra EG-förhandlare att arbeta för att dessabygder kommer med i det som av EG klassas somstödområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalt stöd.