mot · GG02Jo256 · 1993-01-26 00:00:00 — Jordbruket är en näring som är oerhört viktig för helaSverige. Landsbygdens framtid med öppna landskap ärberoende av ett väl fungerande jordbruk. Jordbruket harockså stor samhällsekonomisk betydelse för Sverige.Sysselsatta inom svenskt jordbruk var 1991 223.000personer. En stor del av dessa var deltidssysselsatta. Endast50.000--60.000 personer arbetar minst heltid. Svensklivsmedelsindustri som till största delen använder svenskaråvaror sysselsatte 1991 cirka 61.000 personer och inomproduktionsmedelsindustri och servicenäringar fanns över28.000 personer anställda 1991. (Källa: , Rapport om Svenskt Jordbruk i EG --ekonomisk analys. )Mot denna bakgrund måste vi alla inse, att det är viktigtatt slå vakt om denna för landet mycket viktiga näring, somger arbetstillfällen inom jordbruksnäringen och avjordbruket beroende industrier som livsmedelsindustrin,produktionsmedelsindustrin och servicenäringar. Ett aktivtjordbruk har skapat det öppna landskapet vilket vi även iframtiden vill ha kvar. Vi måste se till att jordbrukär bärkraftigt och ges ekonomiska möjligheter att på likavillkor konkurrera med jordbruket inom EG.I budgetpropositionen beskrivs att målet förjordbrukspolitiken är att svenskt jordbruk vid ett ev.medlemskap utan några övergångsbestämmelser skallkunna ingå i EG:s jordbrukspolitik.I budgetpropositionen, som utgår förslag, föreslår man attinlösenpriset inom spannmålsodlingen behålls och1994 års skördar. lämnas ett differentieratarealbidrag med i genomsnitt per hektar och år. Föratt jordbrukaren skall bli berättigad till arealbidrag krävs attminst av stödarealen har anslutits till 1990 årsomställningsprogram fr o m 1993.Mot den här bakgrunden vill vi föreslå följandeförändringar av budgetförslaget.Jordbruket är en biologisk näring som kräver långplaneringstid, därför är det nödvändigt att de regler somskall gälla är kända när den kommande odlingsperiodenplaneras. Många lantbrukare har sått så storaarealer att de inte kan anmäla tillräcklig areal tillomställning. Många har redan köpt hem både utsäde ochgödselmedel sådd och dessutom har mångaredan tecknat odlingskontrakt skörd. Eftersombeslut om anslutning till omställningsprogrammet kommermycket sent föreslår vi att detta inte genomförs under 1993.De som bedriver ekologisk odling bör undantas frånkravet på omställning. Den ekologiska odlingen bedrivsmindre intensivt och bidrar därför mindre tillöverskottsproduktionen.Vi anser dessutom att de regler som skall gälla för 1994års skörd beslutas senast under vårriksdagen 1993.I 1990 års jordbrukspolitiska beslut togs exportbidrageni huvudsak bort, men i beslutet ingick som en förutsättningför detta att omvärlden (framför allt EG) skulle göralikadant. sade i sitt betänkande1989/90:JoU25:Enligt utskottets mening bör den grundläggandeprincipen om ömsesidighet som utskottet understrukit i ettinledande avsnitt om gränsskyddets nivå m m gälla även idenna fråga. Utskottet är dock i detta sammanhang inteberett att föreslå någon avvikelse från den förhandlingslinjesom intagit i frågan om exportstöd. En förutsättningför detta ställningstagande är att de fortsatta GATT-förhandlingarna blir framgångsrika vad gäller avskaffandeav handelssnedvridande stöd. Det måste också finnasmöjligheter att hantera årsmånsvariationer,säsongsvariationer och tillfälliga exportkvantiteter i övrigtoch genom t ex branschvisa säljbolag avsätta sådanatillfälliga exportkvantiteter på världsmarknaden.Vi kan nu konstatera att eftersom EG fortfarande harexportstöd till sitt jordbruk, medför detta att svensktjordbruk inte har samma förutsättningar som råder inomEG. Det är mycket angeläget att man kommer tillrätta meddenna orättvisa. Därför föreslår vi, att på sammasätt som EG har ett system med exportstöd vid export avjordbruksprodukter. bör fattaett sådant beslut.Som en viktig del jordbrukspolitiska beslutingick att jordbruket skulle kunna producera energiråvarorpå den mark, som inte behövdes för livsmedelsproduktion.I beslutet lades också fast, att staten har ett övergripandeansvar för att göra detta möjligt. Beslut har fattats om vissaförbättringar för att ge biobränslen ökad konkurrenskraft,men är osäkerheten stor. Detta har resulterat iatt c:a 200.000 ha av den omställda arealen är i så kallat''vänteläge'', vilket innebär att den inte används till någonproduktion. Det är därför viktigt att på olika sätt stimuleraanvändningen av biobränslen. Man bör också ta tillvara demöjligheter som finns till industriell användning avbiomassa.Skulle det vid slutet av omställningsperioden, av skälsom nu inte kan förutses, inte på rimliga villkor gå att säljabioenergi från jordbruket måste ansvaret i första hand ansesvara statens och näringens. I det läget kan den enskildelantbrukaren inte straffas med återbetalning.Centern har som viktig utgångspunkt att vi skall hävdaden svenska åkermarken. Det innebär att den vihar skall användas till produktion av livsmedel, bioenergioch andra biobaserade produkter. Mot denna bakgrundutgår vi ifrån att all , även omställningsarealen,betraktas som vid ett ev EG-medlemskap.Det svenska jordbruket har gjort stora insatser för attminska jordbrukets miljöpåverkan. Svenskt jordbrukproducerar också livsmedel av hög kvalitet genom restriktivanvändning av kemikalier inom växtodlingen och medicineri djurproduktionen. Vi förutsätter att i denkommande EG-förhandlingen slår vakt om våramöjligheter att också producera livsmedel avhög kvalitet.Finansieringen av de föreslagna förändringarna ochförbättringarna av stödet till spannmålsodlingen bör, enligtvår bedömning, kunna rymmas inom samma ram somregeringen föreslagit, d v s inom ramen för tillgängligamedel för direktbidragen och prisregleringen. Dessutomkan tilläggas att genom ett högre världsmarknadspris påspannmål, framförallt beroende av kronans lägre värde, blirstatskassans kostnader för export av spannmål som intebehövs för den svenska marknaden lägre. Det är rimligt attjordbruket får del av denna förbättring. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att kravet på omställninginte skall gälla skörd,2. att beslutar i enlighet med motionens kravom exportstöd till svenskt jordbruk,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler skörd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att stimulera odlingav råvaror till biobränsle och industriell användning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevakning av frågor som rörlivsmedelskvalitet och miljöhänsyn i förhandlingarna medEG.1