mot · GG02Jo630 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är emellertid inte transportarbetet i sigsom efterfrågas utan förflyttning av varor ellermänniskor. Det är inte säkert att den organisation som justnu kännetecknar kommunikationssystemen är den mesteffektiva.Utbyggnad av nya system tar . De investeringarsom görs kommer att användas under flera decennierframöver. Dagens investeringar i infrastrukturen kommerdärför att få genomslag först en bit in . Påsamma sätt binder lokalisering av bostäder, service ocharbetsplatser transportmönstret . Denkommunala översiktsplaneringen blir därför ett viktigtinstrument i miljöpolitiken.Utvecklingen av ny teknik och integrationen av olikakommunikationssystem kan i vissa fall innebära att fysiskatransporter kan ersättas. Videokonferenser ochtelefonsammanträden kan spara både tid och miljö. Påtransportområdet är det angeläget att sätta upphushållningsmål på motsvarande sätt som förenergiområdet. Delegationen för miljöprojekt att transportarbetet för den lokala varuförsörjningenkan minska kraftigt genom en mer samordnad planering,vilket utgör ett fint exempel på enkla hushållningsåtgärder.Instrumenten för en god samhällsplanering måsteutvecklas. Det innebär bl.a. att kommunerna måstestimuleras till att avsätta resurser för ökad planering så attperson- och godstransporterna blir mer miljövänligasamtidigt som transportsträckorna minskar. Regeringen böråterkomma till med ett förslag för hur dessafrågor skall drivas vidare.InfrastrukturpolitikenTrafiksystemet måste ställas om till att bli merresurssnålt och miljövänligt. Viktiga steg har tagits i sådanstrukturförändrande riktning. Nästa åtgärd bör vara att tafram en plan för hur investeringar i infrastrukturen skallmedverka i ett miljöanpassat trafiksystem.StorstädernaTill mångas förvåning åker storstadsbor bil i sammautsträckning som människor i glesbygd. Men det är istorstäderna de största utsläppen sker. av landets trafikarbete genereras i de tre storstäderna.Förutsättningarna att minska trafikarbetet är också störst istorstäderna främst genom att resandeunderlaget är stortoch kollektiva trafiklösningar därmed blir lönsamma. Flerautredningar har kartlagt hur storstadsmiljön kan förbättras.Den socialdemokratiska regeringen tillkallade treförhandlare för att nå långsiktiga överenskommelser förbättre miljö och framkomlighet. De redovisade sina resultati början av 1991.Överenskommelserna byggde på tre huvudprinciper: enmycket kraftig utbyggnad av den lokala och regionalakollektivtrafiken, utbyggnad av kringfartsleder förvägtrafiken samt finansiering av de senare med hjälp avvägavgifter. Regeringen bör, så snart överenskommelser förrespektive region i huvudsak är klara, betala ut dereserverade medlen. Vidare bör regeringen medverka tillatt planeringen av kringfartslederna görs på ettmiljömässigt bra sätt.Riksdagen har ställt sig bakom att vägtrafikkungörelsenskall ändras så att det blir möjligt att föreskriva att endasttunga dieseldrivna fordon, som infriar hårda avgaskrav,skall tillåtas trafikera miljökänsliga delar av stadskärnorna.Regeringen bör återkomma till med ettsådant förslag.Kraven på fordon och bränslenSverige var först i med att införa skärpta krav påpersonbilar. Motståndet mot skärpta avgaskrav har tidvisvarit hårt i liksom i vissa delar av Västeuropa.Utvecklingen har därför varit glädjande.EG:s beslut att införa i stort sett de svenskakraven och den uttalade viljan att ytterligare skärpa dessaär positivt. bör fortsätta spela en aktiv roll för attdriva fram minst lika stränga krav som de kommande USA-kraven.Hittills har kväveoxider, kolväten, kolmonoxid ochpartiklar reglerats. I nästa steg bör även krav påenergieffektivitet och flerbränsledrift ingå. Det är ocksåangeläget att ställa motsvarande hårda krav på motordrivnaredskap, som exempelvis gräsklippare.Det är glädjande att den borgerliga regeringen har givitut en förordning för miljöklassindelning av fordon fr.o.m.1993 års modeller, trots att moderater och folkpartister såsent som var emot detta beslut.Miljöklassningssystemet, där renare fordon får lägre skattän de som är smutsigare, har uppenbara fördelar.Regeringen bör nu förbereda nästa steg imiljöklassningssystemet. När en ny obligatorisk miljöklassinförs 1996 bör klassningssystemet tillföras ytterligare enklass med mer avancerad kravprofil. På så sätt kan deskärpta krav, som bör införas , förberedasoch få genomslag tidigare.Betydligt renare bränslen än tidigare introduceras nu påmarknaden. Miljöklassindelning och differentieradbeskattning av brännoljor har gett en bra och snabbmiljöeffekt. Introduktion av miljödiesel har varit eneffektiv väg för att snabbt nedbringa utsläppen avcancerogena ämnen och partiklar. Regeringen bör nogafölja utvecklingen på marknaden och återkomma tillriksdagen med förslag till skärpta regler. Vi ser också framemot ett förslag till miljöklassningssystem för bensin såsnart detta utretts färdigt. I samband med det bör enavvecklingsplan för blyad bensin tas fram, eftersomfungerande ersättning nu finns.Sjö- och luftfartMånga av transportsektorns problem går inte att kommatill rätta med enbart genom nationell reglering. Detta ärsärskilt uttalat inom luft- och sjöfarten. Densocialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbete för attpå nordisk nivå införa gränsvärden för högsta tillåtnasvavelhalt i bränslen från fartyg som frekvent anlöpersvenska hamnar. Till detta arbete bör även knytasmöjligheten att införa differentierade hamnavgifter irelation till fartygets kväveoxidutsläpp, dubbla skrov etc.Den borgerliga regeringen har tyvärr inte arbetat vidaremed detta och bör därför uttala att regeringenpåskyndar arbetet.I miljöpropositionen 1991 uttalade vi behovet av ettnationellt system av ekonomiska styrmedel inom luftfarten.Vidare förberedde den socialdemokratiska regeringenökade insatser i internationella fora inom luftfarten. Vimenar att ett system med miljörelaterade landningsavgifterär tilltalande, liksom möjligheterna till en energi- ochkoldioxidskatt på flyget inom EG- och EFTA-området. Enöversyn pågår inom vad gäller våranationella krav. Vi förutsätter att regeringen driver på bådedet nationella och internationella arbetet och åtekommertill med förslag.Den tekniska utvecklingen för att miljöanpassasmåbåtsmotorer bör också stimuleras genom skärptamiljökrav. Minskat buller, liksom åtgärder för att hindrabensin och olja att läcka ut till vattenmiljön samt effektivavgasrening är angelägna åtgärder. Miljöklassning avbåtmotorer kan utgöra ett första steg på vägen. Vi föreslåratt ger regeringen i uppdrag att återkomma medförslag till åtgärder för att minska miljöstörningarna frånsmåbåtar och andra vattenfarkoster för fritidsbruk.7. Ett miljöanpassat energisystemVåra förslagMiljökraven för småskalig vedeldningutvecklas.Regeringen arbetar aktivt för att klara beslutetatt avveckla kärnkraften till år 2010.InledningMiljöpåverkan från el- och värmeproduktionen i Sverigehar minskat kraftigt under 1970- och 1980-talen.Svavelutsläpp har minskat med . Utsläppen av kväveoxider har minskatmed . Luftkvaliteten i tätorterna harförbättrats genom utbyggnad av fjärrvärme och högamiljökrav på större förbränningsanläggningar.Den stora uppgiften för de kommande två decenniernaär att avveckla kärnkraften på ett klokt sätt och samtidigtstimulera en fortsatt minskning av fossila bränslen.EnergiöverenskommelsenTill grund för den framtida energipolitiken ligger en bredöverenskommelse mellan tre av partier. I dennaslås fast att energipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med omvärlden. Härigenom främjas engod ekonomisk och social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall utgå ifrån vad natur och miljö kanbära och kärnkraften skall vara avvecklad till år 2010.Det är glädjande att Moderata samlingspartiet nu givitupp sitt motstånd mot avvecklingen av kärnkraften och iregeringsförklaringen klart deklarerat att ''den s.k.energiöverenskommelsen ligger fast''.Regeringen skall i budgetpropositionen redovisaresultaten för de energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet samtförelägga förslag om ytterligare åtgärder som ärmotiverade.Vi vill understryka betydelsen av detta arbete. För attkärnkraften skall vara avvecklad till måsteavvecklingen påbörjas så tidigt att omställningen av vårtenergisystem kan genomföras utan allvarliga störningar förenergiförsörjningen och sysselsättningen och utan negativaeffekter för miljön.Hushållningen med el och energi måste sättas i centrumoch ett program för effektivare användning av energi harockså beslutats av . Detta måste successivtkompletteras och vidareutvecklas via skatter, avgifter ochandra styrmedel för att ge företag och enskilda ett kraftigtincitament till hushållning med energi och användning avförnyelsebara energikällor.För industrier med tillverkning av energikrävandestandardprodukter leder en hög energibeskattningknappast till några positiva miljöeffekter. Snarare blirresultatet att tillverkningen flyttas till något konkurrentlandmed lägre beskattning. har därför särskildanedsättningsregler tillämpats för sådan energiintensivproduktion. har fattat beslut.Höjda krav på mindre energianläggningarMiljöutsläppen från uppvärmningssektorn har sänktskraftigt i takt med utbyggnaden av fjärrvärme och högamiljökrav på större energianläggningar. Därmed harluftkvaliteten i många tätorter kraftigt förbättrats.Effektivare förbränningsteknik och svavelfattigare oljorhar varit betydelsefulla steg på vägen. Den infördakväveavgiften på pannor större än 10 MW har också varitframgångsrik och minskat utsläppen av kväveoxider mer änförväntat.Det är nu dags att uppmärksamma de mindreanläggningarna. har mindre oljepannor ochbrännare inlemmats i miljömärkningssystemet och de''miljögodkända'' pannorna klarar att ungefär halverautsläppen jämfört med normal teknik.Teknikutvecklingen har inte alls hunnit lika långt när detgäller mindre pannor för ved och andra biobränslen. Fråndessa anläggningar är miljöutsläppen fortsatt höga. Deförhållandevis höga utsläppen av kolväten innebärallvarliga miljöproblem och i tätorter innebär de högautsläppen allvarliga hälsorisker. Landets omkring 400 000 enskilda vedpannor, braskaminer och öppna spisarbidrar med drygt lätta kolväten , vilket är lika mycket somutsläppen från all tung trafik och processindustrintillsammans. Därtill kommer utsläppen av sot och tjära.Det är nu dags att sätta förnyelsetryck även på de småbiobränslebaserade pannorna. Utsläppen av tjära, kolvätenoch kväveoxider måste pressas ner som pannornamåste bli mer energieffektiva. Vi föreslår att riksdagenuppdrar åt regeringen att återkomma med förslag på höjdamiljökrav för mindre biobränslebaseradeenergianläggningar.8. Den biologiska mångfalden och allemansrättenVåra förslagAllemansrätten och naturvården måstetillgodoses om äganderätten stärks på det sätt regeringentänkt. Beredskapsarbeten bör tillskapas för vård ochskötsel av naturreservat.InledningFör de flesta människor i vårt land utgör naturen med sinrikedom av djur och växter en viktig del i tillvaron. Genomlivet bär vi med oss vår bild av det svenska landskapet i formav öppna ängar och hagar, djupa milsvida skogar ellerödsliga fjällvidder. Naturen spelar också en stor roll förfritid och rekreation. Att plocka bär och svamp i skogen,vandra i fjällen eller segla i skärgården är för många enviktig källa till rekreation och välbefinnande. Att ha näratill naturen är viktigt för barnstugor och skolor.Skogsdungen eller ängen är en spännande plats för lekaroch utflykter men också en plats där barnen lär sig sesambanden i naturen.Men naturen är inte bara till för människan. Naturenmed sin mångfald och rikedom av växter och djur har ettvärde i sig. Vi har ingen moralisk rätt att utarma naturtyperoch utrota arter. Mångfalden av arter kräver att vi ocksåbevarar arternas livsmiljö. Bland svenska folket finns ettstarkt stöd för dessa bevarandearbeten.Lång naturskyddstraditionI har vi en lång tradition när det gällernaturskyddet. Den första bildades redan1909 och de senaste tillkom 1991. 22 nationalparker täckeren total yta av nära . Till detta kommer naturreservat, naturvårds- ochdjurskyddsområden som omfattar flera miljoner hektar.Vårt mål för naturvårdsarbetet formulerades ipropositionen 1987/88, Miljöpolitiken inför 1990-talet: ''allaförekommande naturtyper bör säkerställas i sådanutsträckning och på ett sådant sätt att de kan bibehållas iekologisk stabilitet och med bevarat artinnehåll. ''Det innebär att landets representativa och mestvärdefulla naturtyper för naturvård och friluftsliv skallbehållas. Den biologiska mångfalden får inte äventyras ochnaturtyper av olika slag skall behållas i sådan omfattning attderas naturliga arter kan fortleva. Områden av god kvalitetför friluftslivet skall också behållas.I propositionen lades också riktlinjerna för det samladenaturvårdsarbetet fast. Resultatet blev bl.a. ett arbete förökad naturvårdshänsyn inom jord- och skogsbruket, ettstärkt skydd för naturmiljön med stöd av naturvårdslagenoch ett säkerställande av betydande arealer skyddsvärdmark.I den följande miljöpolitiska propositionen, 1990/91:90,En god livsmiljö, togs ytterligare steg i naturvårdsarbetet.Resurserna för vård och förvaltning av naturreservat, förarbetet med hotade arter och för landskapsvårdandeåtgärder förstärktes. Naturvårdslagen förstärktes med ettsärskilt biotopskydd och skydd för våtmarker. Även ett ökatskydd för ädellövskogar infördes och straffet för grova brottmot naturvårdslagen skärptes.Vårt internationella ansvarI , Vårgemensamma framtid, framhålls att bevarandet avnaturresurser, såväl växter och djur som den miljö de ärberoende av, är av avgörande betydelse för en varaktigthållbar utveckling.FN:s ekonomiska kommission för (ECE) antogsamma år en europeisk deklaration om skydd av flora ochfauna. Deklarationen understryker att alla medlemsländerhar ett gemensamt ansvar för att bevara ekosystem ochviktiga ekologiska processer samt för att bevara denbiologiska mångfalden hos växter och djur i deras naturligamiljöer.Nordiska ministerrådet antog ettsamarbetsprogram för miljövård. I programmetunderstryks att de nordiska länderna skall verka för attnaturvårdshänsyn integreras i alla samhällssektorer för attfrämja en varaktigt hållbar utveckling.Sverige har anslutit sig till internationella konventionerpå naturvårdsområdet. Vi har därmed åtagit ossförpliktelsen att skydda vissa områden och vissa arter samtderas biotoper. Genom detta har vi förbundit oss att behållavärdefulla naturmiljöer.I samband med om miljö och utvecklingi undertecknade en konvention om denbiologiska mångfalden. Det moderna jordbrukets metoderinklusive nedläggning av jordbruksmark utgör de i särklassstörsta hoten mot den biologiska mångfalden i vårt land. Trefjärdedelar av landets hotade kärlväxter finns ijordbrukslandskapet. Flera undersökningar visar attsvenska folket är berett att betala för att behålla både detöppna landskapet och hotade växter och djur. Vi föreslårdärför i vår jordbrukspolitiska motion att dessa ''kollektivanyttigheter'' värderas.Säkerställande av skyddsvärd markBehovet av att säkerställa skyddsvärd mark ärfortfarande stort. Den socialdemokratiska regeringenökade anslaget för markinköp. Takten ireservatsbildning har varit mycket hög under 1980-talet.Den långsiktiga bedömningen är dock, särskilt medbeaktande av kravet på bevarande av den biologiskamångfalden, att medelsbehovet är så stort att ansvaret försäkerställandet inte kan bäras enbart över statsbudgetenutan måste delas med markägare och företag.Enligt den s.k. sektorsprincipen skall varjesamhällssektor ta sitt miljö- och naturvårdsansvar inomramen för sin verksamhet. Det innebär att naturvårdenskrav förutsätter att markägarna och företagen tar sin del avdet ekonomiska ansvaret för att säkra skyddsvärdaområden.Enligt ett uttalande från kräverdetta både ökade kunskaper om olika arters behov avnaturtyper och betydelsen av åtgärder i ett vidareperspektiv. En översyn av gällande regelsystem är ocksånödvändig. Av den anledningen tillsatte densocialdemokratiska regeringen en arbetsgrupp med uppgiftatt utreda vissa frågor rörande intrångsersättning i sambandmed ökad naturvårdshänsyn m.m. Reglerna förintrångsersättning förändrades i samband med att plan- ochbygglagen infördes , vilket ökat behovet av statligaanslag. Ur naturvårdshänsyn och med hänsyn tillbudgetläget var den rådande ordningen bättre,vilket bör beaktas i det fortsatta arbetet.Utgångspunkten för förslagen att stärka skyddet förarter och biotoper bör vara följande. Naturvårdslagen,reservatsbildning och andra skyddsformer utgör grunden inaturvårdsarbetet. Inköp av mark är förenat med storakostnader och därför är det angeläget att noga planeraomfattningen av de behov som finns. Den övergripandemålsättningen för naturvården kan dock inte uppnås enbartgenom bildandet av nationalparker, naturreservat m.m.Alla samhällssektorer måste ta ett ökat ansvar för denbiologiska mångfalden i vardagslandskapet.Naturvårdshänsyn och ekologisk anpassning avsamhällsverksamheter som påverkar den biologiskamångfalden är därför av avgörande betydelse för att måletskall uppfyllas.För andra samhällsområden än de areella näringarnafinns det redan en fastlagd princip att de skall bära dekostnader som uppstår när verksamheten anpassas tillmiljökraven. Redan nu är markägaren skyldig att utankompensation tåla vissa inskränkningar för att säkranaturvården. Ersättning för förvägrad täkt av grus utgårinte, inte heller kompensation för konsekvenserna avstrandskyddet eller förvägrat tillstånd till dikning avvåtmarker. Inom bostadsbyggandet m.m. förutsätts attvederbörlig hänsyn tas till miljö och estetisk utformning.För att säkerställa naturvärdena inom de areellanäringarna krävs i allmänhet en kontinuerlig skötsel, t.ex. iform av ett aktivt betestryck, eller någon form av röjning.Den totala naturvårdskostnaden kan därför bli betydandeoch finns därför medel avsatta förlandskapsvårdande åtgärder. Den nuvarandeorganisationen för utbetalning av dessa bidrag geremellertid inte den utdelning som skulle behövas. Vi anseratt bevarandet av dessa ''kollektiva nyttigheter'', som ettöppet landskap och ett mångfaldigt växt- och djurliv utgör,bör ersättas inom ramen för den jordbrukspolitiskauppgörelsen och där ges en sådan utformning attnaturvärdena lyfts fram. Regeringen bör återkomma medförslag om värdering av dessa kollektiva nyttigheter samt ettförslag till hur bevarandearbetet skall finansieras.Förvaltning av naturreservatNaturvårdsverket har begärt för atttäcka kostnaden för förvaltning av den mark som överförsfrån till Naturvårdsfonden. I huvudsak rördet sig om röjningsarbete som tidigareansvarat för. räknar med att detta gerungefär 100 arbetstillfällen i huvudsak i inland.Vi anser att den ökade arealen motiverar ett höjt anslag ochföreslår därför att reserveras för dettaändmål i form av sysselsättningsfrämjande åtgärder.Under den förra lågkonjunkturen kunde viktigtnaturvårdande arbete utföras genom att beredskapsarbetenskapades för vård och skötsel av mark med angelägna natur-och kulturvärden. föreligger motsvarande situation påarbetsmarknaden, inte minst i skogs- och mellanbygder därockså det största behovet av markvård finns. AMS ochNaturvårdsverket bör undersöka hur beredskapsmedelskall användas i natur- och miljövårdens tjänst.I detta sammanhang är det angeläget att uppmärksammaatt åtgärder för att garantera sysselsättningen inte skallanvändas på ett sätt som skadar miljön. Exempel pånegativa effekter är utdikning av värdefulla våtmarker ellerbyggande av skogsbilvägar som kan ekonomiseraexempelvis avverkning av fjällnära skogar, som ärvärdefulla för hotade växter och djur. I vårsysselsättningsmotion pekar vi därför på vikten av attsamordna sysselsättningsskapande åtgärder med sådantarbete som är värdefullt för att bevara unika natur- ochkulturvärden.Försurningen av mark och vattenMarken, växter och djur hotas inte bara av vårt sätt attutnyttja naturresurserna. Även nedfallet av försurandeämnen riskerar att långsiktigt påverka markensproduktionsförmåga och sammansättningen och antaletväxt- och djurarter. Den fortgående försurningen ochövergödningen är alltjämt det överskuggande problemet försvenskt vidkommande.Erfarenheterna av kalkning av sjöar och vattendrag äromfattande och visar att insatserna är positiva och effektiva.Arbetet måste bedrivas med stor långsiktighet. Gjordainvesteringar i kalkning måste säkerställas.I propositionen om en god livsmiljö föreslog densocialdemokratiska regeringen en kraftig förstärkning avkalkningsverksamheten. Den dåvarande oppositionenökade anslaget ytterligare. har emellertid den borgerligaregeringen endast anslagit i budgetpropositionen, vilket utgör knappthälften av de medel anser nödvändiga.Regeringen avser dock att återkomma med finansieringenav de resterande begärda senare, genom att göra en omfördelning avenergiskatter och kväveavgifter. Uppdraget att finnaformerna för denna finansiering ämnar regeringen lägga påNaturvårdsverket och i samarbete medRiksskatteverket. Det är synnerligen angeläget att dessaytterligare medel senare redovisas, eftersom kalkning ärytterst angelägen.När det gäller den föreslagna omfördelningen av skatteroch avgifter är vi positiva till de delar av det som föreslagits.Vi ser positivt på en ökning av kväveoxidavgifterna till attomfatta pannor med större effekt än 5 MW (för närvarandebetalar endast pannor med större effekt än 10 MW en sådanavgift). Vi kan också tänka oss en kväveoxidavgift på vissaindustriprocesser, men den frågan är mer komplicerad ochbör först utredas för att åstadkomma en modell som ärrättvis och inte snedvrider konkurrensen.AllemansrättenSverige och våra nordiska grannar kan erbjudamänniskor i ett allt mer tätbefolkat unikavildmarksupplevelser. Tillgången till tyst och orörd natur ärstörre i än på många håll i världen. Våra skogar ochhagar är inte inhägnade eller försedda med skyltar somstänger andra människor ute. Alla har rätt att vistas i skogoch mark samt plocka bär och svamp. Allemansrätten, vårurgamla sedvanerätt, ger alla en unik tillgång till naturen.Allemansrätten är ingen lag men ändå finns skyldighetersom alla måste rätta sig efter.Regeringen tillsatte för sedan en parlamentariskutredning om grundlagsskydd för äganderätten.Tillsammans med besluten om att sälja ut svenskanationaltillgångar som och , visardet att regeringen sätter äganderätten före naturskyddet.Moderata samlingspartiet gick så sent som vid förrariksmötet emot förslag om ett ökat kostnadsansvar inom deareella näringarna. De hänvisade till att detta ''skulleinnebära en kränkning av den privata äganderätten''.Vi föreslår att utredningen får i tilläggsuppdrag attutreda hur allemansrätt, strandskydd m.m. skall tillgodosesi ett läge då äganderätten avses bli stärkt.Den socialdemokratiska regeringen inbjöd sommaren1991 folkrörelser, intresseorganisationer m.fl. till ennationell kampanj till försvar för allemansrätten. Avsiktenvar att skapa en medvetenhet om den hävdvunnaallemansrättens innebörd med dess rättigheter ochskyldigheter och ta vara på viljan att ta ansvar förden svenska naturen. Inbjudan fick ett mycket stortgensvar. Men den borgerliga regeringen har inte fört dettaarbete vidare vilket vi beklagar. Särskilt angeläget är det vidförhandlingar om ett eventuellt EG-medlemskap att vårunika allemansrätt inklusive dess skyldigheter klartredovisas och att det råder politisk enighet om vikten av attbehålla denna urgamla sedvanerätt. Med det ovan anfördavill vi uppmana att ge regeringen i uppdrag attredovisa sin inställning till allemansrätten.9. Omställningen av jord- och skogsbrukVåra förslagBiologisk mångfald och hållandet avskogs- och mellanbygder lyfts fram.Miljöavgiften påhandelsgödsel höjs för att kompensera sänkningen avprisregleringsavgiften.Arbetet med att förbjudamarkavvattning inom vissa delar av landet måstepåskyndas.InledningI fattade , med stor majoritet, beslutom en förändring av jordbrukspolitiken. Det fanns mångaskäl till förändringen.