mot · GG02Ub102 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg SammanfattningProposition nr 170 innehåller bl.a. beskrivning avexempel på ändamålsenliga modeller för forskning vidmindre och medelstora högskolor. Förslaget från de trehögskolorna i sydöstra om en Sydostfakultet,knuten till , apostroferas särskilt. Samtligariksdagsledamöter i de tre sydostlänen yrkar i denna motionatt Sydostfakulteten prioriteras vid fördelning avtillgängliga medel. Motivbilden tecknas mot bakgrund avdels en plädering om de särskilda behov som finns i sydöstraSverige, dels en analys av förslagets förtjänster utifrån detstora behovet av industriell förnyelse.2. Allmän plädering med utgångspunkt ipropositionstexten 2.1 AllmäntI proposition 170 läggs förslag om inriktningen av svenskforskning . Den finansiella ramen föråren 1993--1996 är sammanlagt , enökning med utöver pris- ochlöneuppräkning. Av denna förstärkning går endast 100miljoner kronor till mindre och medelstora högskolor. Avdessa föreslås som stöd åt nätverk i vilkaäven universitet ingår. Stöd föreslås också till högskolorsom sluter långsiktiga forskningsavtal med t.ex.forskningsintensiv lokal industri.Utöver koncentrerade forskningssatsningar inomstrategiska nyckelområden understryker regeringenbehovet av ett förstärkt samspel mellanuniversitet/högskolor och näringsliv/samhälle.Kunskapsöverföringen mellan forskningsinstitutioner ochnäringsliv anses otillräcklig. Värdefull kunskap förblirdärmed praktiskt outnyttjad.Den akademiska kompetensen inom framför alltnäringslivet anses vara för låg. Högskolornasutbildningsutbud anses ha inriktats mot den offentligasektorn och mot korta utbildningar i alltför hög grad.Regeringen föreslår dessutom att universitet ochhögskolor ges möjlighet att bedriva viss forskning ibolagsform. Stöd till bildandet av forskningsbolag föreslåsäven kunna utgå i form av aktiekapital. Nya och gamlaforskarbyar föreslås bli förstärkta med föratt underlätta affärsmässig tillämpning avforskningsresultat.Regeringen efterlyser alltså en förnyelse inomforskningen. Dessutom måste rekryteringen av forskareförbättras. Man planerar en fördubbling av antaletdoktorsexamina . Utbyggd internationellsamverkan efterlyses. Fasta och omfattande relationereftersträvas mellan svenska högskolor och utländskainstitutioner.2.2 Forskning vid mindre och medelstora högskolorInledningsvis konstateras, sidan 56 f, att forskning i dagbedrivs i varierande utsträckning vid och högskolor. Ansvaret för forskarutbildningvilar ändå på universitet och högskolor, till vilka fakulteterär knutna. För att skapa förutsättningar för internationelltslagkraftig forskning anser regeringen att resurserna måstehållas samman. Men regeringen kommer genom dettakonstaterande också i ett svårlöst dilemma. somfrontlinjeforskningen kräver koncentration behöver endecentraliserad akademisk utbildning också goda kontaktermed aktuell forskning. Lärarna måste för att kunnaförmedla en kvalitativt god undervisning vara väl förtrognamed aktuella forskningsrön.Den förordade utvägen ur dilemmat är följande:Ansvaret för forskarutbildningen bör även framgent varaförbehållet universitet och de högskolor till vilka fakulteterär knutna. Men forskarutbildning bör som kunnabedrivas vid mindre eller medelstora högskolor medanknytning till fakultet. En ökad forskarrekrytering fråndessa högskoleenheter är önskvärd.För att lösa forskningsanknytningen bör rörligafakultetsmedel ställas till enskilda individers förfogande ochfördelas efter prövning i de fakultetsnämnder som haransvar för att god forskning bedrivs. En viss del av de rörligafakultetsmedlen skall reserveras för lärare vid de mindreoch medelstora högskolorna.2.3 MedelstilldelningUtöver de ovan nämnda resurserna bör enligt regeringenvissa ytterligare förstärkningar göras. Inom den ena linjen beskrivs vårt förslag om en s.k.Sydostfakultet -- med samarbete mellan högskolorna iVäxjö, och /och Lundsuniversitet. Enligt regeringens uppfattning är det angelägetatt denna form av nätverk förstärks. Härigenom anser manatt samband mellan de nya högskolorna och de starkaforskningsmiljöerna i landet skapas. Detta säkerställer delsen god kvalitet i forskningen, dels utnyttjas de nyahögskolornas rekryteringspotential förforskarutbildningen. Regeringen anser därför att särskildaresurser bör avsättas till regeringens förfogande för stöd ochutveckling av väl utformade strukturer -- liknande denapostroferade Sydostfakulteten.Den andra utvecklingslinjen som regeringen anser varalovande är att bygga vidare på de profiler som vuxit fram urvissa högskolor till följd av ett samarbete mellan högskolanoch ett eller flera företag. Exempel på sådan kvalificeradvetenskaplig verksamhet är enligt regeringen bl.a. den iKarlskrona/(Soft Center).I propositionen föreslås en förstärkning avforskningsanslagen för de mindre och medelstorahögskolorna på sammanlagt i tredelpotter. För det första föreslås medel förforskningsstödjande åtgärder med sammanlagt 20 miljonerkronor. Dessa är redan nu fördelade till de enskildalärosätena.Vidare föreslås för år ett ibudgetcykeln för stöd till nätverk -- ur det anslag somriksdagen har avsatt för kvalitetsförstärkande åtgärder.Ytterligare föreslås för år två förlångsiktigt forskningssamarbete med näringslivet.3. Beskrivning av förslaget om en Sydostfakultet 3.1 Allmänt -- en Sydostfakultet för industriell förnyelsei SydsverigeDe tre högskolorna i sydost, ,/och samverkar formellt sedan1989 kring en idé om ett nätverksuniversitet med gradvisavlösning från . gick arbetetin i en mera operativ fas. Bl.a. har styrelserna för de trehögskolorna haft gemensamma sammanträden, varvid vissaprincipiella policybeslut fattats. Ett sådant var att avlämnaen gemensam anslagsframställning för forskningsområdet.Styrelserna för de tre enheterna avlämnade sålunda en fördjupad anslagsframställning rörande forskningoch forskarutbildning för perioden --1996. I denföreslogs en utbyggnad i tre etapper. I en första skulle enSydostfakultet bildas inom Lunds universitet.Styrelsen för anförde också i sinanslagsframställning att man såg positivt på det pågåendesamarbetet mellan de tre högskolorna för att utveckla engemensam forskningsorganisation.På grund av sin originalitet, kostnadseffektivitet och sintrovärdighet -- genom kopplingen till --anser vi förslaget vara en bra utgångspunkt för en förstärktforskningsbas i Sydsverige.Nätverkslösningen anses originell genom att trehögskolor, med kompletterande profil och en betydandeoutnyttjad potential av över 8 000 studenter med låg benägenhet till forskarutbildning,samverkar med ett universitet som har stora heltäckanderesurser.Förslaget om en Sydostfakultet innebär att tre autonomaenheter samordnar sina strävanden i en gemensamforskningsorganisation. För att få slagkraft ochkostnadseffektivitet samarbetar de tre enheterna emellertidredan på en rad andra områden:utnyttjande avgemensamma administrativa system för ekonomi- ochpersonalhanteringgemensamma program förkompetensförsörjning och personalutveckling ochutvecklingsprojekt för informationsförsörjning/bibliotek.En gemensam arbetsgrupp för bibliotek ochinformationsförsörjning arbetar t.ex. med sådana frågorsom berörs i propositionstexten under avsnitt 8.9.1Informationsförsörjning. Där anförs bl.a.: ''Universitet ochhögskolor måste möta nya behov bl.a. genom beredskap attsatsa på uppbyggnad av bibliotek och andra resurser förinformationsförsörjning. ''De tre högskolorna överväger nu gemensamtresursutnyttjande inom ytterligare flera strategiskaområden. Ett är våra internationaliseringsprogram som vitillmäter stor betydelse som kvalitetsdrivande faktor. Ettannat är gemensam utbildningsplanering. Eftersom de trehögskolorna har olika och kompletterande profiler kansynergieffekter uppstå genom att vi gemensamt utnyttjarvåra specialkompetenser inom t.ex. språk, ekonomi ochmiljö.Sydostfakultetens grundidé har mejslats ut i samverkanmed Sydsvenska Handelskammaren. På uppdrag av dennaformade fyra framstående forskare en strategi för att stärkaforskningsbasen i sydöstra : Från regional högskolatill internationellt universitet (, T ,A och Å E , ). Rapportenbyggde på vissa grundläggande element: Universalitet,founding professors och nätverkslösning.Med universalitet avsågs att akademins verksamhetskulle vila på en solid vetenskaplig grund med långsiktigkunskapsutveckling som mål.Nätverkslösningen innebar bl.a. utnyttjande av moderninformationsteknologi. Därigenom kan investerat kapitalutnyttjas mera kostnadseffektivt än i motsvarandetraditionella lösningar.Founding professors innebär attkompetensuppbyggnaden skall ske organiskt och medutgångspunkt i ett begränsat antal initierade professurer,s.k. founding professors, dvs. framstående forskare medentreprenöriell läggning.De tre högskolorna har ytterligarepenetrerat upplägget inom rektorsämbetena. I arbetet harockså deltagit chefen för utbildningsbyrån vid Lundsuniversitet och ledande industrialister.3.2 Omedelbar industriell nytta och hög verkningsgradkombineras med långsiktig kompetensutvecklingI upplägget av en Sydostfakultet ingår både ett visionärtutvecklings- och ett befintlighetsperspektiv. Med begreppetuniversalitet vill vi markera att en akademisk verksamhetskall vila på en solid vetenskaplig grund med långsiktigkompetensutveckling som mål. Det skall finnas en kärna avämnen som filosofi och vetenskapsteori, metodämnen sommatematik och statistik, informationsämnen som språk ochdatavetenskap skall bilda den universella basen. För attockså få en mera tillämpad forskning tänker vi ossmångvetenskapliga programområden, som t.ex. kognitivforskning om informations- och kunskapshantering.Forskning orienterad mot miljö- och samhällsutveckling iett europeiskt perspektiv är ett annat exempel.Industrirelevant tillämpad forskning kan utan dröjsmålutökas vid de tre samverkande enheterna i sydost. Blekingekan bidra med friska satsningar inom bl.a.informationsteknologi och datavetenskap. har enansenlig mångvetenskaplig kompetens inomnaturvetenskap med forskarlag inriktade mot biomedicin,miljöteknik och naturresurshushållning. Vid finns enbred kompetens inom samhällsvetenskap, ekonomi ochhumaniora som ger kraft åt forskning i t.ex.småföretagsamhet och entreprenörskap.Transportforskning samt skoglig forskning med särskildtillämpning på den sydsvenska skogsnäringens särskildaförutsättningar är ytterligare ett par exempel pågemensamma områden för samverkan mellan näringsliv ochhögskola.Den långsiktiga forskningsuppbyggnaden kan utgå frånvåra profiler, där utvecklingen bör ske organiskt utifrånforskarlag under ledning av en väl meriteradvetenskapsman som också besitterentreprenörsegenskaper. Denne skall ha sin stationering vidett lärosäte men har ansvar för forskargrupper inom sittområde i hela nätverket. Anknytning till lokala industrierför tillämpad kunskapsöverföring bör eftersträvas.Nätverkstanken bygger på den modernainformationsteknologi som ständigt gör nya landvinningar.Datorer och modem, telefax och tv- och videopedagogikreducerar avståndshinder. Tele- och datakommunikationkommer att binda samman de tre regionala noderna medLunds universitet och vidare ut i internationella nätverk.All kunskapsuppbyggnad är till sin natur gränslös.Informella nätverk är alltså numera lika betydelsefulla somstor personlig kritisk massa. Nätverksbegreppet utgör inteen pådyvlad administrativ samordning uppifrån. Det är enmodell för kommunikation och fria kontakter mellanforskande individer. I nätverket finns inbyggt ensystematisk inomvetenskaplig bedömning ochkvalitetskontroll.4. Särskilda motiv för satsning på högre utbildning ochforskning med utgångspunkt i sydöstra förutsättningar 4.1 Forskningsbasen behöver breddasForskningsbasen i behöver breddas. Denbefolknings- och arbetsmässiga situationen i sydöstraSverige kännetecknas -- med några undantag -- avungdomsutflyttning, låg utbildningsnivå och relativt svagförnyelse av näringslivet. Den domineras i alltför hög gradav mogen tillverkningsindustri. Andelen kunskapsintensivoch högteknologisk industri är liten.Det råder politisk enighet om att behöver ökasin forskningskapacitet för att kunna återta sin position somindustrination. Investeringarna på FoU-området måste ökaom vårt näringsliv skall kunna bli så lönsamt, att vårnuvarande välfärd kan finansieras.I ''Forskningssamverkan förförnyelse av näringslivet m.m.'' betonas vikten av tekniskaförnyelseansträngningar i svensk industri. Internationelltbetraktas forskningen i allt högre grad som en direktproduktionsfaktor i växande delar av näringslivet. Storaansträngningar görs i olika länder för att koppla ihopforskning vid högskolor och institut med företagenslångsiktiga FoU-satsningar. Enligt finns det fleratecken som pekar på att den tekniska förnyelseandan isvensk industri har mattats av ,medan den fortsatt att öka i viktiga konkurrentländersindustri.Sydsvenska Handelskammaren, som är Skandinaviensstörsta med närmare 3 000 medlemsföretag, stöder ivrigt de idéer om enSydostfakultet som presenterats. Den kan ses utgöra ettkomplement till ett eventuellt framtida storuniversitet iLund----. Samma bedömning görlänsstyrelser, landsting, kommunförbund, värdkommuneroch riksdagsledamöter i Sydostsverige.Sydsvenska Handelskammaren och företrädare förenskilda industrier har uttalat intresse för ett finasiellt stödoch samverkan med den nya Sydostfakulteten. Vi är därförangelägna att finna former för en systematisk samverkanmed Sydsvenska Handelskammaren och näringslivet.Våra tankar sammanfaller därvid väl med de krav påstörre verkningsgrad för forskningen och önskemål omförbättrat kunskapsutbyte mellan högskolor och näringsliv,som är allmänt omfattade av samtliga politiskagrupperingar.I propositionen förutsätts att högskolorna i framtidenmer aktivt deltar i samarbetsprojekt med näringslivet. Föratt stimulera en sådan samverkan föreslår regeringen atthögskolorna ges möjlighet att bedriva viss forskning ibolagsform. Stöd till bildandet av forskningsbolag föreslåsutgå i form av aktiekapital. För att underlätta en meraaffärsmässig tillämpning av forskningsresultat kommerockså nya och befintliga forskarbyar att förstärkas medkapital.I forskningsstrategin ingår också tänkbara långsiktigaavtal mellan lokal industri och högskolor.De redovisade omständigheterna talar alltså för enprioritering av Sydostfakulteten där en strävan eftermångfald och variation skulle kunna tillämpas isamarbetsprojekt mellan de tre högskolorna ochnäringslivet.Väsentliga förutsättningar för att mobilisera växtkraft ien region är en långsiktig kompetensansamling avakademiskt utbildad personal jämsides med en förbättradmateriell infrastruktur. Därför råder en fullständig enighetbland politiker och samhällsföreträdare i våra län att enfortsatt och utökad satsning på högre utbildning ochforskning i sydost utgör den bästa garantin för en positiv,långsiktig utveckling. Redan en blygsam investering i FoU-verksamhet i sydost på skulletveklöst utgöra den bästa stimulansfaktorn för närings- ochsamhällsliv och därmed ge den bästa ekonomiskagränsnyttan bland de åtgärder för förnyelse som står tillbuds.Sydöstra betraktar vi som en delregion avSydsverige. Geografisk närhet till EG-axeln, ett strategisktläge som brohuvud mot marknaden i öst och långa avståndtill forskande universitet talar i kombination med deredovisade regionalpolitiska skälen för en etablering av enSydostfakultet.Om man betraktar sydöstra som en delregion avSydsverige kan man konstatera att det inte föreligger någramotsättningar mellan våra strävanden att bilda en akademii sydost och en fortsatt utveckling av Lunds universitet.Universitetets i centrala ansvar för utbildning ochforskning för det befolkningstäta innebär inte fullt ut kan täcka de geografiskt vidsträckta läneni sydost.Professor har i en studie ''Högreutbildning i komparativt regionalt perspektiv'', 1990 noteratatt en stark koncentration till några få högskolor kaninnebära en kraftsamling av resurser men kan också betydaen begränsning i urvalet av fruktbara frågeställningar ochalternativa teorier och nya metoder.Han beskriver också universitetens täckningsgrad vid enradie av från högskolorna. På Sverigekartanfinns en markerat vit fläck i sydöstra utifrån dettaperspektiv -- med ett betydande befolkningsunderlag ochtre högskolor. Vid en internationell jämförelse har Sverigefärre forskningsenheter per miljon invånare än omvärlden.Ett universitet på miljonen invånare är standard ikonkurrentländerna. snart nio miljoner invånarehar sex universitet att tillgå. Det innebär att det går nästan1,5 miljoner människor på varje universitet. I jämförbaraländer ligger genomsnittet på en miljon invånare peruniversitet. Även detta faktum talar för en vissdecentralisering av forskningskapaciteten.Det finns enligt vår mening två principiella sätt att mötabehovet av ökad forskning och forskarutbildning. De kanbeskrivas som ett kontinuum mellan två motpoler. Den enapolen representeras av en ytterligare utbyggnad avstoruniversitet och den andra av en kritisk premiering av dealternativ som har kvalitativa förutsättningar och realistiskaupplägg.De stora universiteten anses ha fördel genom sin storakritiska massa och heltäckande, resursrika miljö. Vårahögskolors offensiva ansats och relativa frihet från tyngandetraditioner och byråkrati kännetecknas å andra sidan avnytänkande, vitalitet och mångsidighet.4.2 Stor outnyttjad potential i sydöstra återspeglar sig vårt relativa fåtal universitetockså i antalet studenter som går vidare tilldoktorandstudier. Vid våra universitet väljer av studenterna att fortsätta sin akademiska utbildningefter grundexamen. I vår sydöstra region är motsvarandesiffra bara en tiondel -- . Där finns en betydande potential att ta vara på. EnSydostfakultet skulle alltså öka möjligheterna att fördubblaantalet doktorer fram till år 2000.Forskarutbildning har också ett egenvärde för samhälls-och näringslivskraft. Det gäller inte bara teknik ochnaturvetenskap utan också humaniora och språk, särskiltom man anlägger ett internationellt, europeiskt perspektiv.En vetenskaplig hållning hos anställda i såväl industrisom närings- och samhällsliv är viktig för en positivutveckling. Att ha en forskarattityd, att kunna göraproblemformuleringar, att kunna ställa upp hypoteser, attpå ett systematiskt sätt samla in data och göra analyser ochdra riktiga slutsatser är viktiga personliga kvaliteter iyrkeslivet.4.3 Kvalitet baserad på begränsad storlek ärframgångsfaktorFlera av de nya lärosäten som har inrättats i omvärldenhar kvalitet baserad på begränsad storlek som målsättning.Ett bra exempel är i den tyska småstadenSiegen. Det rankades som ett av de allra bästa i enutvärdering. Ett annat exempel är iEngland. Där bedrivs toppklassig forskning i fleradiscipliner, och det nya räknas som nummerett i när det gäller ''''.Gemensamt för de båda exemplen är att de vid sidan avspetsforskning på vissa områden satsar på kärnämnen somutgör fundament för all kunskapsutbyggnad.Som framgått av det anförda är sydöstra alltsåunderförsörjt när det gäller såväl högre utbildning somforskning. En nödvändig förutsättning för utveckling ochförnyelse av samhälls- och näringsliv är därför att vi blirprioriterade vid resursfördelning till de nätverkslösningar,som har apostroferats i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attsydöstra på skäl som anförts i motionen prioriterasvid fördelning av medel till nätverkslösningar ochsamverkansprojekt mellan näringsliv och högskola.