mot · GG02Ub901 · 1993-01-26 00:00:00 — Särskilt på utbildningsområdet ärdetta prekärt för en liten exportberoende nation.Enligt är procentandelen med högre akademiskutbildning i , i , i och iSverige . Av de högutbildade är procentandeleningenjörsutbildade i , i , iFrankrike och i . Den svenskacivilingenjörsutbildningen tar (samma pensum somtidigare angavs till ) medan den i våra konkurrentländerligger på 6--. Skillnaden torde inte kunna förklaras avhögre begåvning bland de svenska studenterna utan tordeinnebära en kompetensskillnad. inräknar i regel isin statistik över högskoleutbildning en rad korta 1--2-årigalinjer, vilket inte är vanligt utomlands. Studerandevolymeni eftergymnasial utbildning har i legat väsentligenkonstant enligt Högskoleenheten, medan denökat starkt i övriga nordiska länder, ochCanada.Den svenska skolan har också högre tonvikt på ämnensom hem- och barnkunskap, bild, musik och idrott ochmindre på moderna språk, modersmål, matematik ochtekniska ämnen än skolan i våra konkurrentländer.Tonvikten på samverkan och gruppdynamik motsvaras iandra länder av större tyngd på kreativitet och förmåga tillkunskapsinhämtande.Det är därför inte överraskande att den svenskaindustrin (med läkemedelsindustrin som enda undantag)väsentligen bygger på uppfinningar gjorda . Bilar, telefoner, pappersmassa, möbler,kylskåp, kullager och separatorer är typiska exempel påprodukter som återfinns i den priskonkurrerande sektorn,och där låga löner är konkurrensmedlet. Typiskt är att denförsta fungerande datamaskinen (BESK) och den förstaplatta bildskärmen togs fram i , men atttillverkningen helt ligger i andra länder.Den produktkonkurrerande sektorn där man med hjälpav nyskapande kan hålla höga priser och löner, den s.k.sjätte , väntas ligga inomdatakommunikation, gen- och bioteknik, solar- ochmiljöteknik samt optik. Här är extremt svagt.Svensk industri har, inte oväntat, påtagligt få anställdamed högre utbildning, och frånsett läkemedelssektorn äromsättningsandelen som går till forskning och utvecklingmycket begränsad. Därför går ändå en andel av de fåutbildade civilingenjörerna ut till arbetslöshet.Sverige är inte oväntat inne i en ond cirkel, som måstebrytas om inte vår ställning som kvalificerad industrinationskall ytterligare rubbas. Vi riskerar att hamna i verkliglågteknologi.Även den svenska civilekonomutbildningen kanifrågasättas. Det hävdas ofta av kvalificerade bedömare attendast i håller tillräckligtkvalificerad internationell kompetens och attcivilekonomutbildningen bör koncentreras till friståendehandelshögskolor på universitetsorterna.Internationellt anses att en miljon invånare ärnödvändigt som för ett universitet om man skallkunna samla tillräcklig kreativ massa för högt avanceradforskning och utbildning. De främsta innovationerna skerockså numera i regel inom den tvärvetenskapliga sektorn.Härför krävs den bredd på kunskap som de storauniversiteten erbjuder.Den svenska inriktningen att förse varje residensstadmed en statussymbol i form av högskola är i dettasammanhang sannolikt förödande för den kvalificeradeforskningen.Det är angeläget att utreda hur den onda cirkeln kanbrytas, med sikte dels på ett stärkande av den akademiskautbildningen och den svenska skolan, dels på hur svenskindustri skall kunna stimuleras till en omstrukturering moten högre andel inom den produktkonkurrerande sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska högre utbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska skolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans till omstruktureringmot den produktkonkurrerande sektorn inom den svenskaindustrin.