mot · GG02Jo112 · 1993-06-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1992/93:255 Inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG Skärp miljöpolitiken!På begäran lämnar regeringen , tillriksdagen, en redovisning av den svenska miljöpolitiken irelation till EES och EG. Det är en mager redogörelse, liteväsen för lite ull. Just därför är det angeläget att riksdagenutnyttjar sin möjlighet att påverka inriktningen påmiljöpolitiken. Tyvärr har inte heller rikets högstabeslutande politiska församling undermandatperioden funnit det angeläget att prioriteramiljöpolitiken i EG-perspektivet. Tillfället får inte ännu engång försittas!I december 1992 fattade beslut om skärpningav viss miljölagstiftning med anledning av . Imotion med anledning av regeringens proposition föreslogjag ytterligare förändringar som var nödvändiga för att endel EG-direktiv skulle anses tillgodosedda. Riksdagenavvisade dessa förslag, efter tämligen summariskbehandling. Då förslagen fortfarande har aktualitet tas deupp på nytt i denna motion tillsammans med ytterligareförslag föranledda av den nu aktuella regeringsskrivelsen.Heja , vi är bäst?Regeringens skrivelse genomsyras av den fastaövertygelsen att i alla sammanhang är bäst i världenpå miljöpolitik. Om det finns anledning till anpassning avregelverk så anses det alltid vara EG som ska höja sin nivå.I skrivelsen citeras statsrådets anförande vidöppnandet av medlemsförhandlingarna : ''Högstatillämpade ambitionsnivå kommer att gälla påmiljöområdet och att därmed inga normer kommer attsänkas.'' Det tycks inte för falla regeringen det kan förhålla sig tvärtom. Det är förvisso så attSverige tillhör de länder i världen som varit föregångare påmiljöområdet och det finns fortfarande områden där vi harhögre krav och ett mer utvecklat arbete än de flesta andraländer i och utanför EG.I så kallade avi -- utgångsbud införSveriges medlemsförhandlingar -- framhölls också att manförväntade sig att bidrar till att skärpa EG:smiljöpolitik. Om vi vill anta den utmaningen är det viktigt,redan i och med , hur vi genomför dennödvändiga anpassningen till de miljödirektiv sominnefattas i avtalet. Våra möjligheter att verkapådrivande är beroende av att vi inte nu slarvar med deanpassningar som innebär skärpningar för oss. Det är inteså trovärdigt om vi längre fram kommer med förslag tillhårdare krav för andra länder, men inte själva velat anpassaoss. För det finns områden där vi behöver skärpa oss för attnå upp till andras nivå.Ingenting har häntPå flera områden har vi i och med åtagit ossatt genomföra förändringar. beslutade idecember 1992 om . I regeringens skrivelseredovisas inte hur detta omsatts i praktiken. I själva verkethar flera av dessa åtaganden inte genomförts. Det faktumatt ikraftträdande skjutits upp är ingen braursäkt. Det finns ingen anledning att skjuta på förändringarsom innebär skärpningar. De borde genomföras oavsett näreller ens om träder i kraft. bördärför som sin mening ge regeringen till känna attanpassningen till på miljöområdet börgenomföras med det snaraste samt begära att regeringen pånytt återkommer till med en redovisning av hurEES-avtalet följts upp i förordningar, föreskrifter och andraregelverk.BatterierOvanstående gäller t ex för batterier.Försäljningsförbuden i förordningen om miljöfarligabatterier skall i enlighet med utvidgas till attgälla alla batterier som innehåller mer än 0,4 viktprocentbly och även fastmonterade batterier. Förändringarna harännu ej genomförts.AvfallsförbränningSveriges uppfattning, som kommit till uttryck iriksdagsbeslut, är att förbränning av osorterat avfall börupphöra. Omsättandet i praktiken av denna policy går dockmycket långsamt. Det är alltså troligt att avfallsförbränningunder kommer att finnas kvar i Sverige.Miljökraven bör då givetvis sättas högt. Inom EG harmedlemsländerna mycket olika uppfattningar. Metoden ärt ex vanlig i men förbjuden i . Det finnsinte någon gemensam EG-hållning till avfallsförbränning iprincip, men det finns regler för utsläppsnivåer i de fallförbränning förekommer. De svenska reglerna är inte i alladelar lika krävande som EG:s. Det gäller gränsvärden förvissa metaller och svaveldioxid, en del tekniska krav samtutsläpp av saltsyra. Bindande föreskrifter bör utarbetas såsnart som möjligt.KvävereningNär det gäller kväveutsläpp från storaförbränningsanläggningar har vi inte juridiskt bindandegenerella krav utan riktvärden. Det gäller även utsläpp avstoft. Bindande föreskrifter bör utarbetas på detta område.Luftkvalitet i tätorterBindande föreskrifter bör utarbetas för luftkvalitet itätorter istället för riktvärden, som är en svagare reglering.Dessutom saknas utsläppsbegränsningar för bly.Hälsoskyddslagen har ändrats för att möjliggöra dessaföreskrifter, men de har inte utarbetats.AsbestSverige har genom förbud mot asbest i arbetsmiljön ipraktiken så gott som avvecklat asbest. EG har gått från enmycket ofullständig reglering av asbest till totalförbud förall asbest utom den lindrigaste formen krysotil. Det ärangeläget att utvidgar det egna förbudet till att gällagenerellt så att också import utesluts. Det är givetvis ocksåmycket angeläget att verkar för att även krysotilförbjuds i hela EG. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Om det blir nejRegeringen tycks i sin skrivelse utgå från att Sverigekommer att bli medlem i EG/EU. Men frågan är inteavgjord. Den skall avgöras i en folkomröstning. Därför börockså alternativet -- ett nej -- och dess konsekvenser förmiljöpolitiken redovisas.Vi kan inte lösa miljöproblem -- än mindrebidra till att lösa de globala inom ramen för nationen.Behovet i allmänhet av ett internationellt bindandesamarbete på detta område kvarstår därför enligt minmening, även vid ett nej till medlemskap. Det gör ävenbehovet av att i synnerhet delta i EG:s miljöpolitiskaarbete, eftersom just EG:s utveckling kommer att haavgörande betydelse för vår miljö. Utanförstående innebärstarkt försämrade möjligheter till samarbete. EES-avtaletär visserligen mycket omfattande på miljöområdet, menredan finns ett tjugotal nya EG-beslut, som inte ingår mensom borde göra det. Utvecklingen på miljöområdet ärintensiv. Reglerna för att tillföra nya beslut till EES ärotympliga. Det krävs total enighet mellan EFTA-ländernaoch möjligheterna att påverka de tillkommande förslagen ärsmå. Rätten att diskutera med EG-kommissionenstjänstemän motsvarar inte på långt när möjligheten attförhandla med andra medlemsländer. Det är viktigt att bådeproblem och möjligheter med ett EG/EU-medlemskapredovisas. Men det är lika viktigt att motsvaranderedovisning görs för alternativet utanförskap. Riksdagenbör därför hos regeringen begära en redovisning avkonsekvenserna på miljöområdet av ett nej till medlemskapi folkomröstningen.Utöver att regeringen inte genomfört det riksdagenbeslutat när det gäller anpassningen till , såkvarstår dessutom att beslut i flera avseendenvar otillräckliga. Det behövs ytterligare åtgärder.Förändring av hälsoskyddslagen otillräckligMed anledning av flera direktiv om luftkvalitetsnormerbeslutade om ett bemyndigande ihälsoskyddslagen för att utfärda föreskrifter. Men detta varinte tillräckligt för att leva upp till kraven i direktiven.Direktiven innebär också ett krav på medlemsländerna attvidta åtgärder i de fall där man inte lever upp tillkvalitetsnormerna, så att man inom uppfyllerkraven. Kraven på svenska myndigheter och politiskaförsamlingar att aktivt ingripa och vidta åtgärder närkvalitetsnormer inte uppfylls måste förtydligas i bindanderegelverk. bör som sin mening ge regeringendetta till känna.GrundvattendirektivetEG:s direktiv om grundvatten säger att ingen försämringav grundvattnets kvalitet skall accepteras. Detta gälleroavsett förekomst av vattentäkt. Det är ingen självklarhetatt i alla avseenden lever upp till detta direktiv.Läckage från soptippar kan t ex försämragrundvattenkvaliteten. Men även många andra slag avmarkanvändning kan komma att beröras om viverkligen ska uppfylla kraven i direktivet. En korrektimplementering av detta direktiv ställer krav på storaförändringar av vår vattenlagstiftning. Regeringens förslagoch beslut tillgodosåg inte dessa krav.Regeringen bör därför återkomma med nytt förslag tillimplementering av detta direktiv.Allmänhetens inflytandeDet svenska närmandet till EG skulle kunna innebära enutveckling av demokratin genom att allmänheten ges enstärkt ställning i samband med miljöärenden. EG:s direktiv85/337 innehåller regler för miljökonsekvensbeskrivningar.Enligt direktivet skall allmänheten informeras och deberörda skall ges tillfälle att yttra sig. I regleras iplan- och bygglagen allmänhetens inflytande överplanprocesserna. Men när det gäller tillståndsärenden enligtmiljöskyddslagen vilar allmänhetens rättigheter endast påpraxis. Enligt kan man se en begränsadmen dock tendens till mer restriktiv hållning frånkoncessionsnämndens sida. Det är otillfredsställande attmedborgarnas rättigheter inte tydligt definieras i bindanderegler.Dessutom är viktiga områden i undantagna ävenfrån denna praxis. I en bilaga till EG-direktivet anges vilkaprojekt som alltid måste föregås av MKB(miljökonsekvensbeskrivning). Där nämns kärnkraftverkoch avfallslager. har allmänheten hållits utanförsådana projekt i . Anpassningen till EG är i dettaavseende bristfällig. Regeringen bör därför återkommamed ett nytt förslag, som klargör hur allmänhetensinflytande skall regleras och garanteras.MiljöskyddslagenDet har funnits grundläggande viktiga skillnader i svenskrespektive EG-gemensam miljöskyddslagstiftning. Vi har iSverige utgått från den individuella prövningen av varjeenskilt ärende. EG:s reglering utgår från generellt gällanderegler. Vad som sker är en anpassning från båda håll.Inom EG pågår ett arbete för att komplettera de generellareglerna med individuell prövning av ärenden. I Sverigekompletterar vi genom den enskildaprövningen med generella regler. Regeringen harbemyndigats att utfärda de regler som kan behövas för attmotsvara EG-direktiven. Dessa regler avses komma attgälla även befintliga verksamheter varför omprövning avtillstånd inte anses komma att behövas. Enligt minuppfattning medför denna metod för implementering att ettstort ansvar läggs på länsstyrelser och kommuner för attövervaka utfallet i praktiken. Deras arbete på detta områdebör utvärderas. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Trots att flera EG-direktiv innehåller krav omomprövning av utsläppsvillkor , har riksdageninte beslutat om förändring av omprövningsreglerna imiljöskyddslagen. Enligt de svenska reglerna skaomprövning ske . I särskilda fall kan enomprövning ske tidigare. Det gäller t ex om nyamätmetoder utvecklats eller om väsentligt bättre rening kanuppnås med ny reningsteknik eller produktionsprocess.Enligt riksdagsbeslutet torde dessa undantagsregler varatillräckliga för att svensk lagstiftning ska motsvara EG:sregler. Jag delar inte den uppfattningen. Det är en väsentligskillnad på begreppen kan och ska, och mer tvinganderegler behövs. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till EG-anpassning av miljöskyddslagensomprövningsregler, så att omprövning sker vart fjärde år.MiljörevisionEG:s ministerråd har beslutat införa ett frivilligtsystem för miljörevision. Opartiska verifikatorer skagranska företagens verksamhet, särskilda strängarekontrollprogram och miljökrav ska gälla. Allmänheten fårtillgång till årliga miljörapporter. I har frågan ommiljörevision diskuterats utan att någotbeslutats. Begreppet miljörevision används därför i Sverigei olika betydelse av olika aktörer. Många företag harutvecklat egna miljöprogram som bedrivs inom ramen förnågot som kallas miljörevision. bör införa EG-systemet. Det är angeläget att det finns gemensammanormer för miljörevision och att sådan granskning görs avoberoende aktörer. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Medborgarnas talesrättEnligt miljöskyddskommittén, som lämnat sitthuvudbetänkande till regeringen, utnyttjar i EG:smedlemsländer ''ett inte obetydligt antal personer'' varje årmöjligheten att vända sig till medklagomål beträffande exempelvis miljöförhållanden.Kommissionen undersöker då ärendet och kan om EG-regler åsidosatts ta upp saken med det aktuellamedlemslandet och i sista hand väcka talan inför . Det är angeläget att stärka medborgarnasmöjligheter till inflytande på den nationella nivån menockså den internationella. En mer noggrann analys av EG-modellen bör därför genomföras. Därefter bör konkretaförslag om ökad klagorätt i utarbetas.Möjligheterna att klaga inom ramen för börockså tydliggöras. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Offentlighet och remisserRegeringen betonar i skrivelsen vikten av öppenhet imiljöarbetet. Öppenhet skall prägla förhandlingsarbetet.Men skrivelsen är i sig exempel på motsatsen, ingen egentliginformation ges utöver ytterst allmänna formuleringar. Dengrundprincip som skrivelsen hävdar, att svenska synpunkteroch positioner är offentliga, är otillräcklig.Medborgarnas möjligheter till inflytande tidigt ibeslutsprocesserna måste hävdas. Det gäller såväl inomramen för EES-arbetet som vid ett eventuellt kommandemedlemskap i /EU. Den svenska traditionen medutredningar och omfattande remissförfarande erbjuder enbra modell för delaktighet för olika intressen. Dennamodell måste hävdas i den fortsatta EG/EU-anpassningen.Det innebär att utredningar i måste tillsättas på ettmycket tidigt stadium och ha tillgång till all tänkbarinformation. Remissförfarandet måste tillämpas även närdet gäller utredningsförslag framtagna inom EG-systemet.Regeringen bör återkomma med förslag på hur den svenskautredningsmodellen kan anpassas men ändå hävdas iframtiden.Därutöver bör möjligheter för organisationer attfinansiera erfarenhetsutbyte förbättras; det kan gällaseminarier, konferenser, studieresor.De rapporter som sänds hem från utsändarepresentanter bör i ökad utsträckning göras tillgängliga.Svenska media saknar uppenbarligen tillgång tillexempelvis rapporter från miljöattaché i Bryssel.Det måste åtminstone vara en starkt bidragande orsak tillden låga nivån och de bristfälliga kunskaperna i mediasrapportering när det gäller miljöfrågor. Regeringen bör isärskild ordning redovisa hur medborgarnas insyn ochdelaktighet i beslutsprocesserna på miljöområdet skaförbättras. bör som sin mening ge regeringendetta till känna.BioteknikEG har kommit betydligt längre när det gäller att sättaregler och villkor för avancerad bioteknik. I harfrågan utretts länge men kanske inte väl.Genteknikberedningen och miljöskyddskommittén harlämnat motstridiga förslag. Det är angeläget att ocksåSverige reglerar användningen av avancerad bioteknik.Regeringen bör därför med det snaraste återkomma tillriksdagen med förslag till reglering av användandet avbioteknik. bör som sin mening ge regeringendetta till känna.EuratomfördragetI regeringens skrivelse saknas redogörelse för frågor somberör Euratomfördraget. Regeringen hänvisar till enmuntlig redogörelse inför EG-delegation. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med en noggrann analys av Euratomfördragetsställning i EG-samarbetet . Av särskilt intresse är attanalysera hur fördraget har behandlats vid tidgaremedlemskapsförhandlingar med länder som inte har ochinte har för avsikt att satsa på kärnkraft. Fördragettillämpas inte, men är inte genom beslut upphävt. Dettaskapar problem i de svenska medlemsförhandlingarna. Detär rimligt att regeringens sätt att hantera detta kommer tillallmän kännedom och kan diskuteras öppet. , somstår i begrepp att avveckla kärnkraften, bör givetvis inteansluta sig till Euratomfördraget. bör hosregeringen begära en redovisning av förhållningssättet tillEuratom.Den inre marknaden och miljönRegeringen redovisar endast i ytterst allmänna ordalagsin inställning till miljöpolitiken och den inre marknaden.Det framhålls att en aktiv svensk attityd är nödvändig, mennågra konkreta förslag som drivits av i relation tillEG och medlemsländerna redovisas inte. Regeringen bördärför återkomma till med en redovisning avkonkreta förslag som väckts i relation till EG/EU.Förslag som bör tas upp är lansering av den svenskamodellen för tillverkaransvar och besiktning när det gälleravgasutsläpp från fordon, miljöklasser för fordon ochbränslen. I samband med att sådana förslag väcks börredovisning av försurningsläget i göras. Detär oerhört angeläget att förståelse skapas för de speciellanaturliga betingelser, som gör så känsligt förförsurning. På den europeiska kontinenten är det endastvissa områden i som är lika påverkade somsydvästra . Just för att vi så extremt drabbas avförsurande utsläpp av svavel och kväve från industrier,energiproduktion och trafik, så vilar uppgiften att mycketaktivt arbeta för reduktioner av utsläpp på oss. Riksdagenbör hos regeringen begära redovisning av konkreta förslagsom lämnats till EG/EU.ProblemanalysEG/EU är ingen rikemansklubb. Medlemsländerna ärmycket olika. Några tillhör världens mest utveckladeindustrinationer, andra tillhörde kategorinbiståndsmottagare och utvecklingsländer. Därmed förståsatt också utvecklingen på miljöområdet är mycket olika. Enförutsättning för en svensk strategi när det gällermiljöpolitik i relation till och till EG/EU voreen analys av EG och EG:s medlemsländer när det gällermiljöpolitik. Vilka möjligheter och problem finns i olikaländer? Var finns ''vänner'' och ''ovänner'' när det gällerolika miljöfrågor? Vilken roll spelar industri och andradelar av näringslivet? Det finns en lång rad frågor somregeringen naturligtvis har en uppfattning om. Dennaanalys borde man dela med sig av. bör få ta delav en analys från regeringen av miljöutvecklingen inom EG.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.KoldioxidbeskattningenDet är viktigt att aktivt arbetar för att enkoldioxidbeskattning kommer till stånd i . Detär också angeläget att i en ännu vidare krets utarbeta reglerför koldioxidbeskattning av produkter som exporteras/importeras; detta mot bakgrund av amerikanskadiskussioner om att lägga amerikansk energibeskattningockså på importen. I den mån den kommer från länder medegen koldioxidbeskattning, så uppstår problem. Regler börjämkas samman på en hög ambitionsnivå.SubstitutionsprincipenI finns den s k substitutionsprincipen inskriven i5 §, lagen om kemiska produkter. Principen innebär att densom hanterar eller importerar en kemisk produkt skallundvika sådana kemiska produkter som kan ersättas medmindre farliga produkter. EG har inte någon motsvaranderegel. Däremot har EG skrivit under Bergendeklarationenoch står bakom uttalanden i , som i principmotsvarar den svenska substitutionsprincipen. IBergendeklarationen förbinder sig de deltagande ländernaatt ''aktivt verka för ett ersättande av farliga kemikalier medmindre farliga eller med sådana som kan hanteras på ettsäkert sätt''.I kapitel 19 punkt 49 sägs att ''regeringar bör,där så är lämpligt, i samarbete med berörda internationellaorganisationer och företag: (c) införa program och regleroch vidta andra åtgärder för att precisera och minimeraexponeringen för giftiga kemikalier genom att ersätta demmed mindre giftiga ämnen och slutligen avveckla kemikaliersom utgör orimliga och i övrigt ohanterbara risker förmänniskors hälsa och miljön -- -- --''Det finns därmed goda förutsättningar att hävda densvenska substitutionsprincipen och gå vidare med krav omett regelverk på EG-nivå där substitutionsprincipenkommer till tydligt uttryck. bör som sin meningge regeringen till känna att substitutionsprincipen måstehävdas genom ett mer aktivt svenskt agerande.En förutsättning för att ska vara framgångsriktnär det gäller substitutionsprincipen är dock att vi verkligentillämpar den hemma. Många miljö- ochhälsoskyddsnämnder, som med hänvisning till lagen omkemiska produkter krävt att kemiska produkter skallersättas med andra, har mött hårt motstånd från företagareoch affärsmän och det är långt ifrån klart hur regeln kantillämpas. Kemikalieinspektionen har till viss del följt upptillämpningen, men det behövs en översyn över hurmyndigheter på olika nivåer tillämpar utbytesregeln ocheventuellt ett politiskt klarläggande av hursubstitutionsprincipen skall förverkligas i det konkretatillsynsarbetet. bör hos regeringen begära enöversyn av substitutionsprincipens tillämpning.TrafiksystemenEftersom trafiken, i synnerhet vägtrafiken, är en av deviktigaste källorna till luftföroreningar och andramiljöproblem, måste trafiksystemen utformas på ett mermiljöanpassat sätt. Satsningar måste göras på järnvägarna,kombitrafiken och närsjöfarten. För sjöfarten saknas heltett sammanhållet svenskt perspektiv. För t exVänersjöfarten kan ett ökat utbyte med EG/ EFTA-länderna betyda ett uppsving, förutsatt att blir meraktivt på detta område och försöker planera för framtidabehov. I bör en plan för utveckling av närsjöfartenupprättas. Sjöfarten är ett bra miljöalternativ för långa ochtunga transporter, men det förutsätter givetvis höga nivåerpå miljöskyddskraven för de bränslen som används och förbåtarnas skyddsutrustning. Från svensk sida tycks intressetför europeisk samplanering inskränkt till ,som kommer att förstärka och öka belastningen på miljön istället för att minska dem. Det är hög tid att Sverigeförsöker bidra till en utveckling av trafiksystemen somminskar belastningen på miljön. bör som sinmening ge regeringen detta till känna.Central- och ÖsteuropaInom EG pågår en livlig miljödebatt på olika områden.Ett åttiotal nya rättsakter på miljöområdet är underutarbetande. Det finns farhågor kring förverkligandet avden inre marknaden och det finns stora skillnader mellanmedlemsländernas intensitet i miljöarbetet. Men de utantvekan mest akuta och allvarligaste miljöproblemen iEuropa finns i Öst- och . Flera av länderna är i viss mening att räkna till i-länderna, då det finns omfattande tung industriverksamheti många av länderna. Men när det gäller miljöskyddet hörländerna snarare till kategorin . Dennakombination av i- och u-landsutveckling är förödande.Fortfarande är mycket okänt beträffandemiljöproblemens omfattning och utseende. Alla typer avkända miljöproblem finns. Svavelutsläpp från omfattandehantering av högsvavlig brunkol med bristfällig (oftaobefintlig) rening. Kväveutsläpp till vatten från jordbrukoch bristande avloppsrening till luft (i takt med att bilismennu ökar så ökar också östra kväveutsläpp tillluften). Tungmetallutsläpp av stor omfattning. Enligtuppgift i SOU 1990:88 (Nya mål och nya möjligheter)släppte det forna DDR ut flera hundraton kvicksilver . Tillgången på vatten är knapp ochdricksvattnet är ofta starkt förorenat. I vissa områden ärjordbruksmarken ödelagd och skogen mycket allvarligtskadad. Det gäller särskilt , sydvästra ochsydöstra delarna av det tidigare DDR. Beräkningar av s kkritiska belastningsgränser för svavel har visat på attreduktioner av svavelutsläppen i storleksordningen ärnödvändiga.Genom återföreningen mellan östra och västra en mer medveten satsning på miljöåtgärder inletts,delvis med stöd från EG. Många miljöproblem som tidigarevarit dolda har därmed blivit synliga och föremål föråtgärder. Det gäller t ex den omfattande handel med avfallsom tidigare bedrevs. Avfall från tippades iÖsttyskland utan vidare. När denna möjlighet att användaöst som soptipp försvunnit har engagemanget för att lösaavfallsproblemen inom EG vuxit.Utvecklingen på miljöområdet i Central- och Östeuropakan inte skiljas från den ekonomiska utvecklingen i stort idessa länder. Men det är inte givet att miljöförbättringarnaautomatiskt medföljer en ekonomisk utveckling. Detbehövs en medvetenhet om miljöeffekter och gottmiljöskydd i samband med resursöverföring ochinvesteringar. är åtgärderna för att hjälpa Central- ochÖsteuropa på fötter dåligt samordnade och fullgottmiljöunderlag saknas.