mot · GG02Jo630 · 1993-01-26 00:00:00 — Enmycket stor del av de medel som beslutade om1990 har använts eller kommer att användas förmiljöinsatser. Vi vill dock understryka att de fortsattainsatserna måste ske koordinerat och i stor utsträckning påmultilateral bas. Rollen för det nordiska riskkapitalbolaget,, bör stärkas. Stöd bör också slussas via deneuropeiska , . Denna form är oftaeffektivare, då allt för många bilaterala överföringar kanleda till felprioriteringar. Det är också viktigt att det ärmottagarlandet som avgör vilka insatser som bör göras föratt åtgärderna skall bli effektiva.I en annan motion föreslår vi hur biståndet till Öst- ochCentraleuropa skall fördelas på ett konkret sätt. Denborgerliga regeringens Östeuropaprogram är dåligtgenomarbetat. Ett konkret område är att tillföra resursertill åtgärder som föranleds av aktionsprogrammet förÖstersjön.Östeuropa har en ineffektiv och slösaktig produktionoch distribution av energi. Koldioxidutsläppen blir därmedbetydande och onödigt stora. En viktig del iÖsteuropabiståndet bör därför vara att effektiviseraenergisektorn. Vi återkommer med förslag till detta närregeringen presenterar sin klimatproposition.De myndighetsanknutna insatserna bör byggas ut inommiljöövervakning och kärnsäkerhet. Ävenkunskapsöverföring, t.ex. på den kommunala nivån, böruppmuntras. kan också förmedla kunskaper om huren marknadsekonomi skall byggas på en socialt ochekologiskt ansvarsfull grund.Det BITS-finansierade strategiska miljösamarbetet medPolen är en viktig typ av insatser som måste få fortsätta.Direkt relaterade miljöinsatser i har inletts ochskall drivas vidare. Särskilda medel har avsatts för svenskaförstudier inför Världsbanks- ochEuropabanksinvesteringar i regionen. Vidare har ettregionalt kärnsäkerhetssamarbete inletts. Säkerhetenmåste akut förbättras vid i och vidandra verk, bl.a. i närheten av S:t Petersburg.Detta är exempel på några miljöinitiativ, som densocialdemokratiska regeringen tog, inom det gångnaÖsteuropaprogrammet och som måste föras vidare. Det gåremellertid inte att ur statsbudgeten utläsa att miljöområdetskulle vara ett prioriterat område för Östeuropasamarbetet.Regeringens Östeuropapolitik framstår som djuptotillfredsställande. Socialdemokraterna har i en tidigaremotion på ett mera detaljerat sätt föreslagit hur biståndettill bör hanteras.Östersjön ren!De politiska och ekonomiska omvälvningarna i Öst- ochCentraleuropa har ökat möjligheterna till nyasamarbetsformer inom nya geografiska områden. Densvenska och polska regeringen tog i september 1990gemensamt initiativ till en regeringskonferens omÖstersjöns miljö. Länderna kring enades om attgemensamt arbeta fram en plan för hur miljöskall återställas och för hur detta skall finansieras.4. Utveckling av styrmedlenVåra förslagSkattesystemet bör ges en ytterligareskarpare miljöprofil och bör ses över utifrån dennautgångspunkt. Användningen av ekonomiska styrmedelbör breddas, för t.ex. tillämpning av överlåtelsebarautsläppsrättigheter. Miljöstyrande taxor bör införas inomfler områden än avfallshanteringen, t.ex. när det gällervatten- och avloppstaxan.Kommunernas översiktsplanerbör gås igenom och som följd därav behöver NRL och PBLses över. Den kommunala översiktsplaneringen måste fåstörre betydelse för att nå miljö- och naturvårdsmål.InledningStyrmedlen för en hållbar utveckling måste utvecklassuccessivt. Styrmedlen skall utformas så att de underlättaroch påskyndar en miljöanpassad teknisk utveckling somleder till energisnåla metoder eller produkter som är mermiljövänliga.I miljöpropositionen 1991 angavs hur de olikastyrmedlen bör utvecklas. Nya direktiv gavs till utredningenom översynen av miljölagarna. De skall nu skärpas ochsamlas i en miljöbalk. har metoderna för att iökad utsträckning använda ekonomiska styrmedel, främstmiljöavgifter och skatter, utvecklats. är redan nuvärldsledande när det gäller införande av ekonomiskastyrmedel. Detta har varit av stor betydelse för detinternationella arbetet. Andra viktiga styrmedel utgörs avlagstiftning samt information och utbildning.Fortsatt utveckling av ekonomiska styrmedelEtt av syftena med den genomfördaskattereformen var att ge skattesystemet ''en skarparemiljöprofil'' (prop 1989/90:11). Bland annat infördeskoldixoid- och svavelskatt. En renodlad kväveoxidavgifthar också införts.Miljöavgifter och skatter har införts eller finnssedan länge på ett flertal olika områden. Arbetet med attutveckla metodiken hölls samman inommiljöavgiftsutredningen. Några nya studier för att kartläggaprinciperna behöver därför inte göras. Nya avgifter ochskatter kan införas när så bedöms lämpligt. Införda skatteroch avgifter behöver kontinuerligt justeras så att de haravsedd effekt. Vi föreslår senare att en avgift införs påosorterade sopor och på s.k. mjuka freoner samt attmiljöavgiften på handelsgödsel höjs.Även måste varje styrmedel bedömas på sinaegna meriter. Det innebär att förslag om t.ex. miljöavgifterbör få stå tillbaka för traditionell reglering, om miljön bästfrämjas av detta.Det finns dock flera skäl till varför frågan omekonomiska styrmedel behöver uppmärksammas mersystematiskt.1. Skattesystemet skall medverka till en långsiktigthållbar utveckling. Endast en översiktlig studie avskattereformens miljöeffekter har gjorts. Ensystematisk genomgång behöver därför göras för attuppmärksamma skatter m.m. som alldeles uppenbartmotverkar hushållning med naturresurser och god miljö,t.ex. förmånsbeskattningen av bilar.Det finns stora fördelar med en mer miljöanpassadbeskattning. trafikpolitiska beslut innebarexempelvis att miljökostnaderna skall ingå i trafikensrörliga avgifter. Miljöavgifter får en allt större betydelse imiljödebatten, men de kan aldrig ensamma lösamiljöproblemen.Skatte- eller avgiftshöjningar får inte full effekt om degenomförs isolerat. De måste kombineras t.ex. medinvesteringar i mer miljövänliga alternativ, lagstiftningm.m.2. Tillämpningen av ekonomiska styrmedel måste ocksåbreddas. I miljöpropositionen 1991 uttalades att teknikenbör studeras för hur överlåtelsebara utsläppsrättigheterskall kunna införas. Det finns bl.a. flera lagtekniska frågorsom först måste lösas. De få praktiska exempel som finnsbör studeras. Den reella betydelsen av ett sådant systemmåste därför studeras på ett praktiskt sätt. De tidigareålagda kraven att minska kväveutsläppen från kommunalareningsverk kommer att innebära stora kostnader för vissaanläggningar. Ett system med överlåtelsebarautsläppsrättigheter skulle kunna underlätta att det totalakvävereningsmålet nås till en lägre kostnad. Likaså böröverlåtelsebara utsläppsrättigheter kunna prövas mellanolika kraftföretag i och de baltiska staterna för attfå ner de totala koldioxidutsläppen. En kommitté börtillsättas för att ta fram praktiska tillämpningar föröverlåtelsebara utsläppsrättigheter.3. Det närmare samarbetet med EG och ett eventuelltmedlemskap i har rest frågan om i vilken utsträckningbeskattningen i kan avvika från andra länder.Någon överenskommelse om enhetliga skatteregler finnsinte inom EG. Däremot finns ett direktiv om en lägsta nivåpå moms (). Beskattningen varierar kraftigt från landtill land. Några formellt bindande krav för en sänkning ellerett slopande av vissa skatter vid ett medlemskap i , somregeringen påstod i sin proposition om den ekonomiskapolitiken (prop. 1991/92:38), finns således inte. Det finnsdock stora fördelar med en så enhetlig beskattning sommöjligt.Utvecklingen inom EG är mycket dynamisk. En studieav miljökonsekvenserna av den inre marknaden gav stöd föratt sambandet mellan tillväxt och ökad miljöbelastningmåste brytas, bl.a. med hjälp av miljöavgifter och skatter.Miljöskatter är centrala i framväxten av en klimatstrategiinom gemenskapen.Det finns därför skäl att mycket aktivt följa och driva påutvecklingen inom EG. Miljöavgiftsområdet bör vara ettområde där mycket aktivt driver sina positioner imedlemskapsförhandlingarna. Om det skulle uppstå ensituation där införda eller tilltänkta miljöavgifter/skatter äroförenliga med utvecklingen inom EG måste andra vägarsökas, så att den avsedda styrningen blir minst likvärdig.4. Kommunala taxor bör i ökad utsträckning användas istyrande syfte. har i samband med behandlingenav miljöpropositionen beslutat att kommunerna fårdifferentiera avfallstaxorna för att stimulera tillkällsortering av avfall. Tillämpningen av denna möjlighetbör breddas till fler områden, t.ex. till VA-taxan.5. Vissa miljöavgifter har enbart till syfte att finansieraen viss verksamhet, t.ex. tillsyn av miljöfarlig verksamhet.Den kommunala verksamheten kommer att bli mycketansträngd på grund av regeringensnedskärningspolitik. Det finns risk för att detta kan gå utöver miljöpolitiken. kan tillsynsarbetet behövabreddas, t.ex. står de många små vedeldade pannorna fören allt större del av kolväteutsläppen. Finansiering av sådantillsyn skulle kunna ske genom t.ex. sotningsavgifter. Överhuvud taget bör systemet med tillsyns- och kontrollavgifterses över.Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning varsuppdrag bör bli att studera hur användningen avekonomiska styrmedel kan breddas samt hur utformningenav skattesystemet kan få en än mer miljöanpassad profil.Utveckling av planeringsinstrumentenRiksdagen beslutade om en ny plan- och bygglagoch om lagen om hushållning med naturresurser. Beslutetvar en viktig slutpunkt på ett arbete som inleddes med den fysiska riksplaneringen. Båda lagarnautformades innan miljökraven växte sig starka. Det sker nuen översyn av miljölagarna och vi förutsätter att regeringenåterkommer till med förslag till skärpning avmiljökraven i PBL och NRL. Vi finner det särskiltangeläget att även större trafikleder inklusive fartygslederprövas enligt naturresurslagen.Även kommunernas översiktsplaner bör ses över för atti framtiden bättre tillgodose naturvårds- och miljömålen.Det är väsentligt att även godstransporterna tas med ikommunernas planering, eftersom de redan står för mer änhälften av de cancerogena utsläppen och nära hälften avkväveoxidutsläppen. Transport av farligt gods kandessutom vid en olycka medföra mycket allvarliga ochsvåröverskådliga miljö- och hälsorisker. Det är angeläget attkommunerna har en bra planering och en effektivolycksberedskap för att minska dessa risker.Miljökonsekvensbeskrivningar har införts ilagstiftningen, bl.a. i trafiklagen och naturresurslagen.Därmed garanteras att miljökonsekvenserna utreds vid allmarkexploatering. Vi anser att användningen avmiljökonsekvensbeskrivningar bör vidgas och tillämpas vidalla former av planerings- och programarbete. Somexempel kan nämnas miljökonsekvenser vid ändring avskolplanerna eller när de kommunala taxorna ändras.Många miljöproblem är av regional karaktär och kräverinsatser från länsstyrelsernas sida. Den socialdemokratiskaregeringen tillsatte miljödelegationer för att komma tillrättamed miljöproblemen i , kring ,och nordvästra . Miljödelegationernasarbete blev en viktig injektion för miljöarbetet. De visadepå vikten av att bearbeta miljöproblemen regionalt. Särskiltbör de många små och diffusa utsläppen från t ex trafikenoch den enskilda vedeldningen uppmärksammas.Länsstyrelserna bör få i uppdrag att sammanställa regionalamiljöanalyser och sätta upp regionala miljömål, baseradepå de nationella målen som skall ingå i Naturvårdsverketsarbete med olika aktionsplaner.UtbildningMänniskor med goda miljökunskaper är avgörande fören miljöanpassad samhällsutveckling. Vi måste arbetalångsiktigt med dessa frågor. Den socialdemokratiskaregeringen tillsatte ett särskilt miljösekretariat iLäroplanskommissionen. bör nu uppmanaregeringen att fortsätta utveckla miljöfrågorna i skolarbetetsamt uppmana kommunerna att satsa resurser påmiljöfortbildning av lärare och förskolepersonal.5. Ett kemikalie- och avfallssnålt samhälleVåra förslagEn styrande avgift på osorteratindustriavfall bör införas.En skatt på s.k. mjuka freonerbör införas. Återvinnings- och återtagningssystem börutvidgas till fler områden, t.ex. datorer.Miljömärkningssystemet bör utvärderas.InledningVåren 1990 beslutade om en strategi förminskade avfallsvolymer, minskad farlighet hos avfallet ochen förbättrad behandling av det avfall som uppkommer.Som mål sattes bl.a. att inget osorterat avfall skallförbrännas eller deponeras efter 1993. Kommunerna fickockså ett utvidgat ansvar för avfallsplanering, som nusuccessivt utvecklas via de kommunala avfallsplanerna.Våren 1991 beslutade att ställa sig bakomregeringens förslag om avveckling eller begränsning av 13miljöfarliga ämnen, utvidgad kemikaliekontroll samt ökadanvändning av ekonomiska styrmedel.Avveckling av farliga ämnenArbetet med att se till att hälso- och miljöfarliga ämneninte sprids i omgivningen måste fortgå på bred front. Vimåste se till att alla ämnen blir kända till sin hälso- ochmiljöpåverkan.Internationell samverkan är av förklarliga skäl heltnödvändig. Det bästa resultatet nås om många ländersamtidigt tillämpar en så hög skyddsnivå som möjligt.Kemikaliearbetet inom har visat sig vara en bramodell.Utvecklingen mot allt högre skyddsnivå måste drivasframåt. Viktiga organ som t.ex. harunder senare år accepterat såväl principen om att ersättafarliga ämnen med sådana som är mindre farliga(substitutionsprincipen) som de kriterier för miljöfarlighetsom utvecklat. Även de avvecklings- ellerbegränsningsplaner för 13 ämnen somKemikalieinspektionen och tog fram påden socialdemokratiska regeringens uppdrag har haft enpådrivande verkan.Takten i detta arbete måste ökas. Genom enkoncentrerad insats har användningen avbekämpningsmedel halverats och ett stort antal medelavförts från listan över tillåtna medel. Motsvarandekoncentrerade insatser bör göras även på andra områdeninom kemikaliehanteringen. Myndigheterna bör med kraftfortsätta de påbörjade åtgärderna. I första hand bör sådanaämnen prioriteras som har irreversibla effekter, är giftigaför levande organismer eller har låg nedbrytningshastighet inaturen.Detta arbete bör fiansieras via avgifter i enlighet medprincipen om förorenarens ansvar.I december 1992 reviderades det s.k.Montrealprotokollet som reglerar användningen avozonnedbrytande ämnen. har varit mycketpådrivande i arbetet för en internationell avveckling avdessa ämnen och har legat före i utvecklingen.Enligt det nya avtalet skall CFC eller de s.k. freonerna varaavvecklade till 1996, vilket är jämfört medSveriges och EG:s avvecklingsplaner. För att möjliggöradenna avveckling tillåts de s.k. mjuka freonerna (HCFC)fram . Enligt Montrealprotokollet skall HCFCvara avvecklade till 2030 och är bara menade som enövergångslösning.HCFC har emellertid stor växthuseffekt förutom denozonnedbrytande effekten och det är därför angeläget attnedbringa användningen. har utrettfrågan om en miljöskatt på HCFC och en sådan bör snarastinföras för att begränsa användningen.Från vaggan till gravenDet finns en gråzon av miljöskadliga ämnen som ingår iskilda varor. eller senare når dessa ämnenomgivningen. Varor som säljs måste därför vara utformadepå ett sådant sätt att de antingen inte innehållermiljöskadliga ämnen eller så att de miljöskadliga ämnenakan återtas utan att skada miljön. Framtagningen ochanvändningen av varor skall i princip inte skapamiljöproblem i något led. Synsättet beskrivs ofta som attmiljöproblem skall undvikas från ''vaggan till graven''.Under senare år har detta synsätt vunnit gehör, men harändå inte fått tillräckligt genomslag. Till stor del beror detpå att huvuddelen av vår uppmärksamhet varit riktad motsjälva tillverkningsprocessen. Därmed har man inte hellerbeaktat de utsläpp som sker vid användning och då varankasseras. Den socialdemokratiska regeringen tillsattedärför en arbetsgrupp för att utarbeta en strategi för attbegränsa varors miljöpåverkan i alla led.Internationella standards kan bli ett mycket viktigtinstrument i arbetet för en bättre miljö. De har intefått den uppmärksamhet de förtjänar. Standards är en viktigvägledning för bl.a. dem som konstruerar nya produkter.För närvarande pågår ett intensivt arbete inom ramen fördet s.k. ISO-9000. Regeringen bör uppdra , , att arbeta fram ettunderlag för hur miljökriterier skall integreras i standards.Fortsättning av arbetet med förbättrad avfallshanteringHanteringen av det avfall som uppkommer harsuccessivt förbättrats genom hårdare miljökrav på såväldeponier som förbränningsanläggningar. Huvudmåletmåste dock vara att så lite avfall som möjligt kommer tillslutlig behandling.Källsortering av avfallet är ett viktigt sätt att ytterligareförbättra behandlingen för att underlätta återanvändningoch återvinning. uttalade att förbränningoch deponering av osorterat avfall i allt väsentligt skall haupphört vid utgången av 1993. Som en följd avriksdagsbeslutet skall kommunerna upprätta heltäckandeavfallsplaner. Ett fullständigt kommunalt ansvar skallinföras för avfallet. Kommunerna har också fått möjlighetatt differentiera avfallstaxorna för att kunna stimulerasortering.Den låga kostnaden för att lämna obehandlat avfall tillslutbehandling är en viktig faktor som motverkar sortering.Även förhållandet att jungfruligt material ofta är billigareän återvunnet motverkar en från miljö- och resurssynpunktönskvärd hantering. Ett sådant exempel är återvunnen plastdär en alltför liten prisskillnad motverkar attåtervinning etableras.Miljöavgiftsutredningen föreslog att enavgift skall införas på osorterat avfall. Densocialdemokratiska regeringen uttalade sig i samband medmiljöpropositionen för ökad användning av ekonomiskastyrmedel inom avfallsområdet, men att utformningen avden föreslagna avgiften behövde övervägas ytterligare.Detta arbete borde vara slutfört och viförväntar oss att regeringen presenterar ett sådant förslagunder våren med i första hand en avgift på osorteratindustriavfall.Säkerställa och utvidga arbetet med återanvändning ochåtervinningÅteranvändning och återvinning är ett område där denenskilda människan på ett konkret sätt kan medverka iarbetet för en bättre miljö. Det är därför väsentligt att desystem som finns för återvinning och återanvändning kanvidmakthållas och att nya system utvecklas.Som ett resultat av avfallsbeslut byggdes enorganisation för återvinning av tidningspapper m.m. upp.Sverige ligger i den internationella toppen vad gälleråtervinning av papper. brottas kommunerna idagmed ekonomiska problem till följd av ett lägre pris äntidigare på det återvunna pappret. Den socialdemokratiskaregeringen påbörjade ett arbete för att målen om högmaterialåtervinning skulle kunna harmoniera med målenom god ekonomi. Ett större ansvar förpappersåtervinningen bör läggas på industrin för attgarantera avsättningen för returpapper.Det är angeläget att nya system för återtagning ochåtervinning kan etableras. Bilindustrin undersöker numöjligheterna hur återvinning av kasserade bilar kanutvidgas. Den socialdemokratiska regeringen beslutade attkommunerna skall ombesörja att CFC-innehållet ikasserade kyl- och frysskåp omhändertas på ett miljöriktigtsätt senast från . Vi föreslår att regeringenfår i uppdrag att undersöka på vilka nya områden somsådana återtagningssystem kan etableras. Ett angelägetområde är exempelvis datorer och andra elektriskaapparater, vilka innehåller både miljöfarliga och urresurssynpunkt viktiga ämnen. Regeringen bör återkommatill med ett förslag.Positiv miljömärkning är ett sätt att underlätta förkonsumenten att välja mer miljövänliga varor vilket i sin tursätter tryck på tillverkarna. Arbetet med ett enhetligtmiljömärkningssystem har pågått sombransch- eller organisationsanknutna system etablerats. Vikan konstatera att värdefulla erfarenheter vunnits underresans gång. Vi vill understryka att det är angeläget att såenhetliga bedömningskriterier och så enkla symboler sommöjligt används för att underlätta för konsumenten.Samtidigt vill vi framhålla att organisationsformen inte fåröverordnas syftet med positiv miljömärkning, nämligen attvara ett pådrivande instrument. Regeringen gjorde tyvärrinte några egna bedömningar av utvecklingen ibudgetpropositionen. Med anledning av ovanståendeföreslår vi att regeringen genomför en utvärdering av detarbete som bedrivits och redovisar sina bedömningaroch förslag för riksdagen.På samma sätt bör regeringen se till att obligatoriskmiljöfarlighetsmärkning nu kan genomföras i praktiken.Miljöfarligt avfallDet är nödvändigt att både minska och bättre definieradet miljöskadliga avfallet för att förbättra möjligheterna attta hand om restfraktioner vid deponering och förbränning.Incitament via skatter och avgifter bör utarbetas i syfte attminska det miljöskadliga avfallet. Ett bra hjälpmedel förföretagen utgör olika former av materialbalanser, och dessaunderlättar även myndigheternas kontroll.Riksdagen godkände konventionen omkontroll av gränsöverskridande transporter och slutligtomhändertagande av farligt avfall. I beslutet underströksatt överenskommelsen bara var ett första steg i arbetet medatt begränsa riskerna med det miljöfarliga avfallet.Regeringen bör aktivt arbeta för att så många länder sommöjligt godkänner konventionen.6. Ett miljöanpassat trafiksystemVåra förslagEn miljöklass med avancerad kravprofilbör införas i samband med att nästa steg imiljöklassindelningen av fordon tas. Avveckling av blyadbensin och införande av miljöklasser för bensin. En planför hur investeringarna i infrastruktur skall medverka i ettmiljöanpassat trafiksystem bör tas fram. Arbetet medbättre trafikmiljö i storstäderna måste drivas vidare, bl.a.måste lagstiftning för vägavgifter tas fram. Ekonomiskastyrmedel måste användas för mer miljövänlig luft- ochsjöfart. Regeringen måste driva arbetet vidare med lägresvavelhalt i fartygsbränslen.InledningTrafiken är en av de viktigaste källorna tillmiljöförstöring. Den stora trafikvolymen i storstädernaorsakar buller och dålig luftkvalitet, vilket skaparhälsoproblem. Utsläpp av kväveoxider bidrar tillförsurning, övergödning m.m. Tillsammans med kolvätenbildas också marknära ozon. Även koldioxidutsläppenutgör i globalt perspektiv ett allvarligt problem. Utsläppenav kolväten och kväveoxider minskar i takt med attpersonbilsparken förnyas. I gengäld ökar dieselfordonensrelativa bidrag eftersom reningstekniken inte kommit likalångt. Trafikvolymökningen innebär ökad förbrukning avfossila bränslen och därmed ökade utsläpp av koldioxid.Mål har lagts fastRiksdagen lade i samband med behandlingen avmiljöpropositionen fast målen för arbetet med ettmiljöanpassat trafiksystem. De hälsofarliga effekterna skallbegränsas kraftigt , de svenska bidragen tillmiljöstörningar typ försurning skall undanröjas till år 2010och trafikens bidrag till klimatpåverkan skall begränsasenligt med klimatstrategin.Det krävs flera typer av åtgärder för att nå målen.Utbyggd kollektivtrafik och renare dieselbränsle ikombination med skärpta krav på rening av tunga fordonminskar framför allt den lokala belastningen. Som ettresultat av bl.a. storstadsförhandlingarna kommer cirka 40miljarder att investeras i storstädernas trafiksystem under1990-talet.Tack vare bilavgasbeslutet minskar nupersonbilarnas utsläpp. Katalysatortekniken har visat sigvara effektivare än man trott och nya skärpta kravskall införas samordnat med EG 1996. Låga utsläppskravstimuleras med miljöklasser års modeller. Dedieseldrivna fordonens utsläpp kommer dock att få enrelativt sett större betydelse.Trafiksektorns bidrag till klimatpåverkande effekter ärsvårast att klara. Det finns inte några effektivareningsmetoder för koldioxid. Det kommer därför attkrävas en kombination av åtgärder. harbensinpriset kraftigt höjts, vilket har medfört minskattransportarbete. kan koldioxidutsläppen minskaskraftigt genom att utvecklingen styrs mot lättare ochbensinsnålare bilar samt genom introduktion avförnyelsebara drivmedel. Krav på högstabränsleförbrukning skall enligt beslut övervägassamordnat med EG.Det är också angeläget att styra över utvecklingen motmer miljövänliga transportslag.Samhällsplaneringens rollÖkningen av trafikarbetet har varit nära koppladtill ökningen av BNP. Grovt sett ökar detta med ca tvågånger BNP.