ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Kr517 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till idrottsrörelser i krisorter Idrotten i alla dess former spelar en viktig roll i mångamänniskors liv. Många utövar idrott aktivt, ännu fler får enrikare fritid genom att som åskådare intressera sig föridrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allra högsta grad tillett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en godfolkhälsa. Idrottsrörelsen har ca 2,5 miljoner medlemmar ica 40 000 lokalföreningar. Samhällsutvecklingen har lett tillatt många beslut i folkvalda organ är styrande föridrottsrörelsen och enskilda människors idrottsutövande.Idrottsrörelsen skall ha samhällets stöd men varasjälvständig i förhållande till stat, kommun och näringsliv.Under 1900-talet har fritiden ökat kraftigt bl a genom attarbetstiden förkortats och att nya tekniker utvecklats.Människor har fått mer tid att disponera efter eget intresseoch läggning. Folkrörelserna spelar en viktig roll för attkanalisera engagemang och skapa gemenskapskänsla inomen förening, en stadsdel, en ort eller ett land.Idrottsrörelsen har under generationer tillfört samhälletoersättliga värden. Många unga människor har inomidrottsrörelsen fostrats till ansvarskännande medborgareoch ett gott kamratskap. De mer än 400 000 ideelltarbetande ledarna gör ett arbete och en insats som församhället som helhet är ovärderlig.Idrotten spelar en viktig fostrande roll för många barnoch ungdomar. Där lär man sig ofta vad ansvarstagande ochsamarbete innebär. I idrottens värld finns vissa givna reglersom måste följas -- sanktioner följer på brott --vilket ofta är positivt och lärorikt. Ungdomsidrottenförebygger och motverkar missbruk av alkohol och andradroger och sparar på så sätt mycket lidande och stora beloppåt samhället.Arbetslösheten i vårt land är mycket hög.Stora resurser satsas på utbildning och arbete sompolitiken också syftar till att skapa långsiktigaförutsättningar för trygga arbeten.För att ta tillvara och för att dokumentera idrottens storafostrande och förebyggande möjligheter anser jag att envetenskaplig försöksverksamhet skall inledas i någon ortsom drabbas av kraftig arbetslöshet och ekonomiskabekymmer. av långvarig arbetslöshet kanframförallt ungdomar lätt förlora tron på sig själva och påsamhället. Idrottsrörelsen kan självfallet inte ersättanödvändiga ansträngningar för att ge alla som förloratarbeten nya och meningsfulla sådana. Men det skulle varautomordentligt intressant att i en sådan ort tillförsäkraidrottsrörelsen och andra ideella organisationer rikligaresurser för att göra en massiv insats för ungdomen.Därmed skulle troligen de sociala effekterna avarbetslösheten kunna lindras. Försöket skall på ettvetenskapligt sätt utvärderas och följas upp för att slutsatserskall kunna dras som kan tillämpas även på andra orter ochi andra sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet med enmassiv stödinsats till idrottsrörelsen och andra ideellaorganisationer i en krisdrabbad ort.
mot · GG02Kr518 · 1993-01-26 00:00:00 — Information om som turist- och företagarland Inför ett ev svenskt medlemskap i krävs mångainsatser för att göra konkurrenskraftigt. Dethandlar inte minst om turistnäringen. Denna näring harunder en följd av år haft problem med vikande underlag.Det kan ha berott på det höga kostnadsläget ochturistmomsen. Bristande information till turistföretag ochallmänhet kan vara en annan orsak.Samma brist på fullgod information om somturistland kan också gälla för som företagarland.Här finns utrymme för förbättringar.Ett förslag är att sammanställa en offentlig databas meddata om som turist- och företagarland. Databasenska vara sökbar via olika internationella datanät.Uppgiftslämnare i databasen kan vara turistnäringens olikaintressenter, kommuner, landsting och stat,företagarföreningar m m. Modern multimediateknik kantillämpas. En sådan åtgärd skulle kunna vara ett sätt attstärka förutsättningarna för som turist- ochföretagarland.Vem som skall vara huvudman för en sådan databas ochhur resurser för detta skall ordnas bör nu utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning om en databas föroffentlig information om som turist- ochföretagarland.
mot · GG02L201 · 1993-01-26 00:00:00 — Uppgiftsskyldighet om VD:s förmåner i bolagets årsredovisning har ett antal uppseendeväckandeförmånliga s.k. fallskärmsavtal avslöjats i anslutning tillbank- och finanskrisen. Liknande avtal har också visat sigfinnas bland höga kommunala tjänstemän.Många människor har naturligtvis upprörts över attbelopp i miljonklassen har betalats ut till personer somlämnat sina chefsbefattningar i verksamheter som drabbatsav jätteförluster. Trots att dessa chefer inte längre harförtroendet att fortsätta verksamheten har de fåttrundhänta avgångsvederlag och guldkantadepensionsförsäkringar.Enligt aktiebolagslagen skall det lämnas upplysning omalla för bedömningen av bolagets ställning viktigaförhållanden. Bland annat skall all ersättning tillverkställande direktörer redovisas i bolagetsårsredovisning. Det gäller också eventuellt utbetaltavgångsvederlag.I andra länder, som och , har man merbestämda regler på den här punkten än vi i . IEngland skall bl.a. en kopia av varje direktörsanställningskontrakt hållas tillgänglig för envar aktieägare ibolaget. I har den myndighet som reglerar handelnmed aktier infört nya regler, som innebär kravpå att bolagen offentliggör vad deras direktörer får i lön ochövriga förmåner.I finns det emellertid normalt ingenupplysningsskyldighet om innehållet i eller ens existensenav eventuellt avtal om avgångsvederlag m.m. vid eneventuell uppsägning av en av bolagets högre chefer. Motbakgrund av de senaste årens utveckling finns detutomordentliga skäl att överväga införandet av en sådanskyldighet. I vart fall bör en sådan skyldighet finnas näravtalet totalt sett omfattar höga belopp. Som riktmärke fören sådan skyldighet borde gälla belopp som sammantagetoch totalt överstiger förslagsvis en miljon kronor.Genom en sådan utökad redovisningsskyldighet fårbolagets ägare och anställda en bättre möjlighet att bedömaföretagets situation. Förekomsten av en sådan regel skullesannolikt också ha en återhållande inverkan på tillkomstenav överdrivet förmånliga pensionsförmåner ochavgångsvederlag.För närvarande arbetar utredningar med syfte attmodernisera såväl aktiebolagslagen somredovisningslagstiftningen. De båda utredningarnakommer att redovisa sina förslag . Det ärangeläget att de frågor som här tagits upp ombolagsdirektörers anställningsförmåner kan belysas avutredningarna.Regeringen bör lämna förslag tillriksdagen i syfte att införa en utökad redovisningsskyldighetang. bolagsdirektörernas löneförmåner m.m. i enlighet medvad som anförts i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av bolagsdirektörersförmåner.
mot · GG02L205 · 1993-01-26 00:00:00 — Frågan om ansvarsgenombrott har i olika sammanhangvarit föremål för behandling i . Det har bl.a. gälltprinciper avseende solidariskt betalningsansvar för delägarei aktiebolag men också koncernförhållanden, d.v.s. ettmoderbolags ekonomiska förpliktelser gentemot ettdotterbolag.Moder- och dotterbolag är enligt nu gällande lagstiftningsjälvständiga enheter. Om ett företag inom en koncernbefinner sig på obestånd och kan försättas i konkurs avgörsför varje juridisk person för sig. Om verksamheten bedrivsi aktiebolagets form, som handelsbolag eller, beträffandemoderbolag, ekonomisk förening saknar betydelse. Det ärbara den gäldenär som försätts i konkurs vars tillgångar tasi anspråk för betalning till borgenärerna.Gällande lagstiftning fungerar sannolikt någorlunda välvid normala och sunda affärsförhållanden. Problemet äremellertid att aktiebolaget i alltstörre utsträckning kommit att missbrukas somföretagsform. Detta beror till en del på att minimikapitaletför aktiebolag i () är unikt lågt i ettinternationellt perspektiv. Men också det förhållandet attverksamheten i ett aktiebolag bedrives utan personligtansvar samt att företag inom en koncern genomekonomiska transaktioner kan påverka utfallet ikonkurssituationer leder inte sällan till för samhället ochskattebetalarna mycket negativa konsekvenser.Det förekommer t.ex. att ett dotterbolag med mycketstora skulder men ytterst små tillgångar blir försatt ikonkurs. Bakom dotterbolaget kan emellertid finnas ettmoderbolag med mycket solid ekonomi och god förmåga attklara av dotterbolagets förpliktelser. Något sådantövergripande betalningsansvar finns emellertid inte inuvarande lagstiftning.Inom bankvärlden finns på sätt och vis en aktuellparallell till den ovan beskrivna situationen. BakomGotabanken, vars konkurs staten och därmedskattebetalarna fick stå för, finns det ekonomiskt stabilaförsäkringsbolaget . Det måste ifrågasättas omdet är en hårt ansträngd statlig ekonomi och redanekonomiskt hårt tyngda skattebetalare som skall svara förden nödvändiga saneringen av bankers ochförsäkringsföretags, m.fl., ekonomiskatillkortakommanden. En rimligare ordning vore enlagstiftning som under vissa förhållanden lade detekonomiska ansvaret för ett dotterbolags förpliktelser, t.ex.i konkurssituationer, på dess moderbolag.I en motion om solidariskt betalningsansvar för delägarei aktiebolag yrkar vi att aktiebolagskommittén ska få iuppdrag att framlägga förslag till lagreglering avansvarsgenombrott vad gäller delägare i aktiebolag. Vihemställer härmed att utredningsuppdraget även skaomfatta sådana möjligheter till ansvarsgenombrott vidkoncernförhållanden, d.v.s. mellan moder- ochdotterbolag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omansvarsgenombrott vid koncernförhållanden.
mot · GG02L207 · 1993-01-26 00:00:00 — Omvandling från ekonomisk till ideell förening års lag om ekonomiska föreningar kundeallmänna samlingslokalföreningar som t.ex.bygdegårdsföreningar, det vill säga föreningar som har tilluppgift att utan enskilt vinstintresse tillhandahålla enallmän samlingslokal, opartiskt och på skäliga villkor tillföreningens medlemmar, kommunala myndigheter ochinrättningar samt till organisationer och enskilda, ''bygdensfolk'', registreras som ekonomiska föreningar. Detta skeddedå enligt lag om ekonomiska föreningar.Detta är inte längre möjligt eftersom den nyalagstiftningen kräver att en förening för att kunnaregistreras måste bedriva ekonomisk verksamhet, det villsäga i praktiken ha ett vinstsyfte. Detta anses med all rättbygdegårdsföreningar inte ha.De övergångsregler som beslutats dels i samband med1951 års lag, dels vid ikraftträdandet av lag omekonomiska föreningar innebär att de föreningar somregistrerats enligt den gamla lagstiftningen fortsätter attvara ekonomiska föreningar även framgent. För en föreningsom till hela sin karaktär är ideell kan detta skapa problem.Detta eftersom många inom kommuner,skattemyndigheter, statliga verk och myndigheter uppfattaren ekonomisk förening som något helt annat än en ideellförening. Ett exempel är de problem som uppkom isamband med att införde högreabonnemangsavgifter för företag. Detta infördes då ocksåför de bygdegårdsföreningar som var ekonomiskaföreningar och det var nödvändigt att lämna förklaring omvarför föreningar som i praktiken var ideella, formellt settvar ekonomiska föreningar.För att en förening som är registrerad som ekonomiskförening skall kunna byta karaktär fordras att föreningengår i likvidation. Detta är dels ett ganska krångligtförfarande, dels låter det inte helt förtroendeingivande ochkan skapa problem för en förening som avser att fortsättasin verksamhet.Många bygdegårdsföreningar gör istället så att man föröver sin verksamhet, inklusive fastighet, genom en gåva ny ideell förening. Den gamla ekonomiska föreningenlåter man sedan vila intill dess att, för närvarandelänsstyrelsen, i enlighet med 11 kap. 18§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, låteravregistrera den. Detta är ett förfarande som på många hållupplevs som onödigt krångligt och betungande.Mot bakgrund av ovanstående vill vi föreslå att ettförenklat omregistreringsförfarande införs för föreningarsom vill byta karaktär från ekonomiska till ideella. Dettaskall då enbart gälla de föreningar som har denna status tillföljd av övergångsreglerna i 1951 och lagar. Dettorde få ankomma på regeringen att vidta erforderligaåtgärder för att uppnå detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förenklat förfarande föromvandling från ekonomisk till ideell förening i vissa fall.
mot · GG02L209 · 1993-01-26 00:00:00 — Mänsklig kompetens i balansräkningen har det uppstått en diskussion omredovisningsmetoder som bättre tar hänsyn tillinvesteringar i det s.k. humankapitalet. Hårdainvesteringar -- typ maskiner och skrivbord -- anses ha ettbestående värde, medan mjuka investeringar -- typutbildning och kompetensutveckling, skildainformationslösningar -- anses sakna ett varaktigt värde,ungefär som ''förbrukningsmaterial''. Hårda investeringartas upp som tillgångar i företagens balansräkningar och kanskrivas av, vilket ej sker med mjuka investeringar.Dagens bokföringspraxis är utformad utifrån dettraditionella industrisamhällets begränsade erfarenhet avatt värdera mjuka investeringar. Det tillåts inte att man föröver mjuka investeringar från till ett annat viabalansräkningen.Måttstocken som ett företag i första hand bör värderasoch styras utifrån är dess potentiella förädlingsförmåga.Detta innebär att alla tillgångar som påverkarproduktiviteten kommande år skall vara värdemässigtsynliga i balansräkningen, dvs både hårda och mjukainvesteringar.Det borde kunna finnas metoder att också fastställadessa värden. En förnyad praxis borde öppna möjlighetertill en bokföring som:visar nyttan av att utbilda ochkompetensutveckla personal under lågkonjunktur för attdra nytta av detta i högkonjunktur,kontinuerligt trimmar(omplacerar, utbildar m m) det mjuka och på så sättminskar behovet av drastiska nedskärningar och förloradkompetens i lågkonjunktur,ställer nyttan av att vårdabefintliga informationslösningar mot intresset att utvecklanya.Bokföringslagen torde inte lägga hinder i vägen för ettnytänkande i denna riktning. God redovisningssed ochpraxis överensstämmer däremot inte med dessa tankar.Praxis måste således ändras och ett helt nytt synsättintroduceras.Vi är medvetna om de svårigheter som kan uppstå isamband med den nyordning som vi är inne på.Vi anser däremot att tankarna är så intressanta attriksdagen bör initiera en utredning som undersökerkonsekvenserna av ovannämnda förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om möjligheternaatt på ett bättre sätt än ta hänsyn till humankapitalet ibalansräkningen.
mot · GG02L210 · 1993-01-26 00:00:00 — Vid bildande av aktiebolag kan en persons namn ochpersonnummer användas utan att ägaren till personnumretkänner till det. Det kan självklart både kännas olustigt ochmedföra stora reella svårigheter att på det sättet bliutnyttjad för ändamål som inte alltid är goda.Det är också känt att personer med en svår socialsituation används som bulvaner, genom att föras upp somstyrelseledamöter för att vid t.ex. näringsförbud dölja denegentlige ägarens identitet.Vi menar att rättssäkerheten för den enskilde måsteskyddas bättre. Det är viktigt för den enskilde personenmen också för att bättre kunna stävja den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten. Patent- ochRegistreringsverkets rutiner vid nybildning eller ändring avbolagsstyrelsen innebär att man bara stickprovsviskontrollerar namn och personnummer.Den enda korrespondens som sker är mellanbolagets ombud och Patent- och Registreringsverket.Övriga inblandade personer, t.ex. uppgivnastyrelseledamöter hålls i allmänhet helt utanför. Den personsom anmälts som styrelseledamot får ingen bekräftelse påatt han/hon är registrerad.Vi anser därför att bör uppdra åt regeringenatt presentera förslag om hur rättssäkerheten kanförbättras i de avseenden som tas upp i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hurrättssäkerheten kan förbättras, t.ex. vid bildning avaktiebolag.
mot · GG02L301 · 1993-01-26 00:00:00 — Maximibeloppet för statlig lönegaranti är 100 000kr. Detta innebär att många löntagare går miste om denuppsägningslön man har rätt till enligt lagen omanställningsskydd. Detta tak innebär även att vissayrkesgrupper, äldre arbetskraft samt anställda hos oseriösaarbetsgivare drabbas hårdare än andra.Vid en konkurs har de anställda oftast fordringar påinnestående lön och semesterersättning. Dessutom är deberättigade till lön upp till sexmånader. Många löntagare får ej full kompensation. Deäldre drabbas hårdast då de har längst uppsägningstider.I normalfallet har en löntagare vid en konkurs minst enmånadslön innestående samt semesterersättning. Deanställda som är har rätt till sex månadersuppsägningslön. En genomsnittlig LO-lön är ca 15 500kr. När konkurseninträffar har således den anställde en inneståendelönefordran på . beroende på närunder året konkursen inträffar. Därtill kommer lön underuppsägningstiden med 6 x . Ennormalinkomsttagare enligt LO passerar såledeslönegarantitaket.En byggnadsarbetare kan vid konkurstillfället hainnestående ackordsöverskott och semesterersättning ochtvå veckors lön på tillsammans . Detta vid entimförtjänst av . inkl. semesterersättning.De återstående . upp till lönegarantitaket räckertill drygt tre månaders lön.Tjänstemän som vid en konkurs oftast har tvåmånadslöner samt semesterersättning innestående når påännu lönebidragstaket.Oftast är det dessutom förenat med stora svårigheter attfå en arbetsgivare försatt i konkurs. Konkurslagens reglergör att det oftast är förenat med stora svårigheter förarbetstagare med innestående löner att inom rimlig tid få enarbetsgivare försatt i konkurs. Under detta förfarande ökarhela tiden lönefordringarna. Lönegarantitaket innebär, förde som är anställda hos dessa arbetsgivare, att de kommeratt drabbas hårdast. Även om dessa arbetstagare är enminoritet av de som får ersättning från den statligalönegarantin, är det ändå otillständigt att en redan utsattgrupp inte skall få den trygghet en lagstadgaduppsägningslön innebär.Den gällande gränsen för statlig lönegaranti måstedärför höjas till en nivå där ovan nämnda exempel inryms.Vi föreslår därför att maximigränsen höjs till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att höjamaximibeloppet för statlig lönegaranti.
mot · GG02L302 · 1993-01-26 00:00:00 — Offren för 1980-talets avreglering av kreditmarknaden ärav två slag: de som lånade ut för mycket och de som lånadeför mycket.Medan bankerna fått sin akuta krissituation undanröjdgenom den statliga bankgarantin så sitter mångahushåll fast i en hopplös skuldfälla, som de åtminstonedelvis utan egen förskyllan hamnat i. Det är främst deupptrissade bostadskostnaderna ochbörjan av och de nu fallande villa- ochbostadsrättspriserna som i kombination med höga räntoroch en snabb avtrappning av bostadssubventionernaförsätter många hushåll i en ohållbar ekonomisk situation.Frågan om skuldsanering har utförligt belysts iInsolvensutredningen (SOU 1990:74), som också förordadeen skuldsaneringslag. Trots den markant förvärradesituationen som den ekonomiska krisen försatt mångahushåll i, har regeringen endast föreslagit enförsöksverksamhet med budgetrådgivning ochskuldsanering i två kommuner . I övrigthänvisas den växande skaran krisdrabbade till denrådgivning som kommuner, banker och andrasamhällsinstitutioner kan ge.Det finns inget tidsutrymme och inte heller någotmotiv för en begränsad försöksverksamhet . Det ärnu som krisen är akut för 1000-tals företrädesvis ungahushåll och barnfamiljer. Farhågorna att enskuldsaneringslag skulle leda till en okänslighet föröverskuldsättning och bristande betalningsmoral är enligtutredningar och vunna erfarenheter ogrundad.Insolvensutredningen och erfarenheter från våra nordiskagrannländer visar att de drabbade verkligen vill göra rätt försig och att riskerna för en allmänt försämradbetalningsmoral är försumbar eller obefintlig.Självklart är det viktigt att få ett rättvist och riktigtsystem. har på ett utförligt sätt belystsituationen och lagt konkreta förslag. Tidsfaktorn är i dagbetydligt viktigare än att vinna ytterligare erfarenhet från enbegränsad försöksverksamhet. De skuldsattas kris är akutjust , med hög realränta, fallande villa- ochbostadsrättspriser och stigande arbetslöshet. Denpersonliga tragedin är i många fall ett faktum.Därför bör en skuldsaneringslag införas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en skuldsaneringslag.
mot · GG02L303 · 1993-01-26 00:00:00 — Många människor lever i en besvärlig ekonomisksituation. Den ekonomiska krisen med höga räntenivåeroch arbetslöshet har bidragit till helt andra ekonomiskaförutsättningar än . Stora skulder med högaränteutgifter gör att skuldbördan växer trots månatligaavbetalningar och driver människor in i den s.k skuldfällan.För många innebär det personliga tragedier med allvarligaekonomiska och sociala konsekvenser långt in i framtiden.Några tvingas till och med se familjens bostad säljas påexekutiv auktion till ett pris som inte täcker kostnaderna.Det är angeläget att människor får hjälp med skuldsaneringinnan de dignar under bördorna. De kan helt enkelt inte tasig ur problemen, trots hjälp med ekonomisk planering ochbudgetrådgivning. Enda möjligheten att lindra de negativaverkningarna för överskuldsatta personer torde vara enlagstiftning, som medger att skulderna åtminstone delvisavskrives.Sedan 1990 har det legat ett färdigt förslag tillskuldsaneringslag från den s.k. . Ensådan lagstiftning skulle kunna ge hjälp åt de mestskuldsatta och minska skadeverkningarna. Remissvaren tillutredningen har varit positiva och det finns också flerasynpunkter på hur lagen skulle kunna utformas. I våragrannländer och finns en sådan lagstiftningoch även väntas anta enskuldsaneringslag.Den tveksamhet som regeringen visat inför enskuldsaneringslag är betingad av en rädsla för attbetalningsmoralen i samhället skulle urholkas med en sådanlagstiftning. Denna inställning saknar emellertid grund,vilket bl.a. erfarenheterna från visar. Här harlagstiftningen, som fungerat , i stället gettmotsatta effekter.Konsumentverket, kronfogdemyndigheter med fleraförespråkar en lagstiftning utöver de lokala insatser medbudgetrådgivning som konsumentsekreterare, banker ochsocialförvaltning kan stå till tjänst med. Det finns ett behovav lagstiftning där inte frivilliga lösningar kan komma tillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till enskuldsaneringslag.