ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K301 · 1993-01-26 00:00:00 — Frågor som rör regeringens arbete eller myndigheterunder regeringen kan ventileras i genomväckande av frågor eller interpellationer. Frågor som rörriksdagens eget arbete eller myndigheter under ärdäremot mycket svårare att aktualisera under löpanderiksmöte.Detta är otillfredsställande. Frågor borde kunna riktasinte bara till statsråd utan även till talmannen i hennesegenskap av ordförande i förvaltningsstyrelseoch talmanskonferensen. Det kan även finnas skäl att införaen rätt att ställa frågor till ordföranden i det utskott somansvarar för ärenden rörande verk (KU) ochkanske också till ordförandena i revisorer ochriksbanksfullmäktige.En annan begränsning i frågeinstitutet är att svar intekan ges under den långa tid av året då inte ärsamlad. Med den förändring avseende riksmötena som nuförbereds inom riksdagsutredningen -- varigenom riksdagenavses bli permanent fungerande -- bortfaller det hinder som funnitsmot att avge frågesvar . Manskulle t.ex. kunna tänka sig en ''minisession'' för svar påfrågor och interpellationer i senare delen av augusti. Enannan möjlighet vore att införa ett skriftligt frågeinstitut avden typ som finns i många andra länder.Ett sista spörsmål som behöver övervägas ärdebattreglerna vid frågestunder. De experiment somgenomförts har givit en del värdefullaerfarenheter, men den låga närvaron vid frågestunder harändå inte kunnat brytas. Fortsatta försök med nya formerär därför motiverade. Inte minst kunde det finnas skäl attvrida upp tempot. Europarådsförsamlingen har godaerfarenheter av frågestunder där talartiden för de frågandeinskränks till 30 sekunder.De förändringar som här föreslagits i frågeinstitutetskulle givetvis kunna motivera en begäran om översyn avhela institutet. Jag tror emellertid att det räcker medöverväganden inom och attnödvändiga författningstexter kan utarbetas inom KUskansli. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att frågeinstitutet förändras såatt det blir möjligt att framställa frågor även avseenderiksdagen och dess verk,2. att beslutar att frågeinstitutet förändras såatt det kan användas även ,3. att beslutar att prov med kortare talartiderför såväl frågande som svarande genomförs.
mot · GG02K302 · 1993-01-26 00:00:00 — I det förslag till framtida lokalanvändning i riksdagensom förvaltningsstyrelsen har ställt sig bakom och för vilketmedel nu begärs i budgetpropositionen ingår en dyrbar ochfullkomligt onödig flyttcirkus som bör avvisa.Den ter sig särskilt utmanande i nuvarande statsfinansiellaläge.Enligt förslaget ska utskottens kanslier flytta tillförvaltningshuset och 144 ledamöter i de fyra störstapartierna jämte assistenter ska inhysas i det östra huset.Fyra av utskottens sessionssalar ska omvandlas tillförtroenderådsrum. ska vidare flyttastill . Tryckerienheten avses bli överförd tillkvarteret med dessa omflyttningar förefaller minst sagttvivelaktiga.För utskotten blir det självfallet en klar försämring attkanslilokalerna läggs långt bort ifrån sessionslokalerna.För de fyra största partierna är det av föga värde attomkring hälften av ledamöterna ges plats i östra huset. Denandra hälften blir kvar i ledamotshuset. Risken för en klyvning i A-lag och B-lag tycksöverhängande.Riksdagsbiblioteket och tryckerienheten har f.n. välfungerande lokaler i östra huset. Några starka skäl attöverge dessa och bygga helt nya är svåra att upptäcka.Däremot uppstår en hel del nya problem när det gällertransporter och lagring.Kostnaderna för denna flyttcirkus är svåra att bedöma,men det är uppenbart att man med mindre ingrepp ibefintliga lokaler kan komma långt under den kvartsmiljardsom nu beräknas erforderlig för ombyggnaderna (exklusivevästra huset). Om ska tillföras -- vilketväl redan får anses avgjort -- förefaller det vettigare att därplacera ledamöterna i någon eller några partigrupper medvidhängande partikansli(er). Avståndet till kammaren börbli kortare från än från förvaltningshuset.Det föreliggande förslaget bör därför underkännas.Anslaget under A 4 bör inskränkas till det belopp som erfordras förombyggnaden av och eventuella ändringar ivästra huset. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen attomarbeta förslaget till framtidalokalanvändning,2. att under anslaget A 4 Riksdagensbyggnader m.m. beräknar medel enligt det förslag somanges i motionen.
mot · GG02K303 · 1993-01-26 00:00:00 — Turismen är en näring som innefattar allt frånuthyrningsstugor i glesbygd till hotell och transporter i storskala.Turistnäringen sysselsatte 1989 c:a 235 000 människor i 21 000 företag. Det är lika många som tillsammans arbetari de sex största företagen i vårt land: , ,, , ABB och Stora.Omsättningen 1989 var drygt 100 miljarder kronor.Utländska besökare i vårt land omsätter drygt 16 miljarderkronor. Detta motsvarar av den totala exporten och avtjänsteexporten.Basnäring i och länTuristnäringen har stor betydelse i många län, heltjämförbar med de största industrierna. ochGotland kan tjäna som exempel på två län som är heltberoende av turism.I , med en arbetskraft som omfattar 75 000 personer, är 10 000 verksamma i turistnäringen. Siffran omfattar bådehel och deltidsarbetande. har den offentligasektorn varit den störste arbetsgivaren i alla länetskommuner. 1990 blev turistnäringen den största.I är 7--av länets sysselsattaverksamma inom turistnäringen. Turismen har oftast enavgörande betydelse för att bygderna kan överleva. I norraGotland finns det livsmedelsaffärer som tar in 60--70procent av sin omsättning . Om de inte haft denna omsättning, skullebutikerna inte kunna upprätthålla sin service ,till stor nackdel för de åretruntboeende. Detta kan tjänasom exempel på den spridningseffekt som turistnäringenhar även på den service som ej direkt producerarturisttjänster.Sverige som turistlandTuristnäringen har stora utvecklingsmöjligheter specielltnär det gäller utlandsturism. Det behövs en kraftsamling föratt marknadsföra som turistland med dess unikakvaliteter.Inför ett öppnare har flera länder insett attturism är en utvecklingsbar näring. är ett land därman satsar hårt på att öka andelen utländska besökare.Turismen -- en näringTurismen är basen för ett stort antal småföretag. Inäringen finns en blandning av kommersiella, ideella ochoffentliga aktörer som skall samarbeta. Det har skapat vissaproblem. Det är först som turismen har börjatbetraktas som en näring.Det är en bit kvar innan den får sin givna plats blandandra näringsgrenar. Det framgår bl.a. av att turistfrågor iriksdagen behandlas i kulturutskottet. Det bör vara ensjälvklarhet att denna viktiga näring flyttas tillnäringsutskottet. Visserligen utgör kulturinslagen en viktigdel i näringen. Den bör dock behandlas i det utskott somhandhar frågor som rör övrigt näringsliv.Turistansvarig i departementetEftersom näringen består av många vitt skilda företagoch utgör en bredd och mångfald som inte står att finna inågon annan näringsgren, är det nödvändigt att det finns ensakkunnig i som sysslar enbart medturistfrågor. Det vore en styrka såväl för marknadsföringenutomlands som för det stora antal företag som finns inombranschen och inte minst skulle det ha en positiv betydelseför de utvecklingsmöjligheter som turistnäringen har iframtiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen av turistfrågornai ,2. att beslutar att flytta beredningav turistfrågor till näringsutskottet.
mot · GG02K304 · 1993-01-26 00:00:00 — I den ekonomiska situation som landet befinner sig ochmed det lilla utrymme som finns till förfogande förlönehöjningar på arbetsmarknaden måste de som harrelativt bra löner stå tillbaka.Statsrådens och riksdagsledamöternas ersättning ståralltid under debatt. Det är inte så konstigt eftersom riksdagoch regering har fattat beslut som harinneburit stora inskränkningar för vanliga löntagare.Riksdagsledamöternas ersättning har enligt beslut iriksdagen släpat efter den grupp som man haft somriktmärke. Om inte ett nytt beslut fattas i fallereftersläpningen ut . Eftersläpningen rör sig omca 4 500 kronor.Skulle riksdagsledamöter och statsråd ta ut en ökadersättning i denna storleksordning skulle det vara stötande,ja, rent av kränkande mot de människor som gårarbetslösa och mot andra grupper med små resurser.Riksdagen bör avskriva den ökning av lönesumman somskulle falla ut och tillsätta en kommitté som får iuppgift att finna en bredare jämförelsegrupp för statsrådensoch riksdagsledamöternas löner t.ex. LO--PTK. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsrådens ochriksdagsledamöternas löner.
mot · GG02K305 · 1993-01-26 00:00:00 — , landstingen och kommunerna fattar beslut iskilda ärendeområden. Mer och mer sker dock en övergångav de offentliga besluten från detaljerade anvisningar till attgälla målen för verksamheten eller de skildaprogramområdena. Den offentliga administrationen ochpersonalen inom olika verksamhetsområden har sedan attförverkliga intentionerna. Förverkligandet avverksamheten har sedan många aktörer och berörda som isin tur har intresse av att deltaga och vilja medverka iarbetet.Detta deltagande i sig har också positiva effekter förslutprodukten. Måluppfyllelsen bärs upp av de mångaprofessionella yrkeskunniga och också av dem som nyttjareller är berörda i sammanhanget. Vid skilda tillfällen kansenare erfarenheter som vunnits följas upp och utvärderasav alla. Nödiga korrigeringar kan då ske så att effektivitetoch högre ambitioner kan ernås. Politikerna som en gångbeslutade om de politiska målen måste då också mer ochmer förskjuta sitt intresse till sådan utvärdering ochuppföljning. Här är vi dock dåligt förberedda och erfarna.Riksdagen har t.ex. inga sådana rutiner för att följa upp ochutvärdera sina politiska målbeslut.Det måste därför övervägas om inte utskottskulle övergå till att studera och förskjuta sitt arbete meratill en uppföljande och utvärderande verksamhet av sinapolitiska målsättningar. När vi mera överlåter åt statligadministration och andra huvudmän kan vi dessutom fåmera tid för sådan verksamhet. Dessutom blir övergångentill längre budgetperioder en sådan faktor att vi inte såmycket belastas med årliga uppgifter. I sin tur nödvändiggören kontakt med uppgifter vi har såväl offentligt ansvar somuppdrag att vara informerade. En utredning i syfte attöverväga en övergång till att ge utskott att inomsina ärendeområden följa upp och utvärdera de politiskamålen borde därför ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger talmanskonferensen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering ochuppföljning av beslut.
mot · GG02K306 · 1993-01-26 00:00:00 — Samordning av jordbruks- och näringsfrågor Svenska konsumenter är de stora förlorarna efter 60 årsregleringspolitik på jordbruksområdet. De svenskamatpriserna ligger dubbelt så högt som genomsnittet förEG:s tolv medlemsländer. Högst är priserna på deprodukter som skyddats mest från utländsk konkurrens, dvskött, bröd och matfett. En följd är att svensken ätermindre kött än vad man gör i något av de nuvarande . T o m i det, relativt sett, fattiga ärköttkonsumtionen per capita högre än i Sverige.Välorganiserade särintressen har de rätta kontakterna,bevakar sina frågor och kan bete sig egennyttigt på deoorganiserades bekostnad pga den politiska ochorganisatoriska uppbyggnaden av vårt land. Fördelarnakoncentreras till de välorganiserade och priset,samhällsekonomisk ineffektivitet, betalas av alla.Vi drabbas inte bara som livsmedelskonsumenter. Ocksåde som velat leva på ett annat sätt än det sätt som förtillfället har proklamerats som det enda sanna och rättastraffas för sin individualistiska hållning. Det handlar omföräldrar som velat vara hemma med sina barn och blivitfråntagna det sociala skyddsnätet. Och vem har talat förbarnens känslomässiga behov?Problemen uppstår p g a att samhället delas upp genomen långt driven specialisering. Alla kan inte syssla medallting. Men för många går då också överblicken förlorad. Ivissa fall kan det vara bättre att samordna organen bättre;färre departement, färre utskott, färre kommunalanämnder och färre kommunalråd. Kanske skulle även ettminskat antal riksdagsledamöter kunna bidra till att depolitiska ingreppen i samhället blev färre och den naturligaharmoniseringen av sakernas tillstånd finge ha sin gång utanså många artificiella politiska ingrepp.Att bedriva jordbruk är att utöva en näring. Reglernaför näringsverksamhet bör vara så likartade som möjligt iolika branscher. Därför borde också jordbruksfrågornasamordnas med näringsfrågorna i riksdag och departement.En sådan samordning skulle sannolikt stärkakonsumenternas ställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av jordbruks- ochnäringsfrågor.
mot · GG02K307 · 1993-01-26 00:00:00 — En riksdagsledamot måste ha rikliga möjligheter attvistas i sin valkrets och tid för sitt arbete där. Enövergripande tanke vid utformningen av riksdagenstidsschema och dess arbetsformer måste vara att detta kanförverkligas. Det finns tre framträdande bevekelsegrunderför detta.Den första är demokratisk. Den representativademokratin fungerar bäst om ledamöterna genom direktasamtal och studiebesök kan bilda sig en uppfattning om vadmänniskorna vill och tycker. Detta är särskilt viktigt nu närsamhällsutvecklingen går mycket snabbt och politiskabudskap till mycket stor del förmedlas via massmedia.För det andra framförs det ofta i den allmänna debattenberättigade synpunkter på att människor vill ha merdirektkontakt med ''sin'' riksdagsledamot.För det tredjeställer även politiskt aktiva människor numera krav på attkunna ha ett fungerande familjeliv parallellt med detpolitiska uppdraget. Det är lättare om man kan vistas merpå hemorten.Det tidsschema och de arbetsformer som idagarbetar med, innebär svårigheter för ledamöterna att få tidför sitt arbete hemma i valkretsen. Utskotts- ochkammararbete varvas och det betyder attledamöterna under måste åka till i stortsett . Följaktligen minskar tiden för arbetehemma i valkretsen och den tid som står till förfogande tilldetta styckas dessutom upp i korta perioder.Riksdagens tidsschema och arbetsformer måsteutformas så att de uppfyller krav på att ledamöterna skallkunna vistas i sina valkretsar fler sammanhängandeperioder även under . Detta underlättas av attledamöterna nu är datoriserade och har andra tekniskahjälpmedel som underlättar kontakt trots att man befinnersig i olika delar av landet.Vårt förslag är att arbetsrytm utformas så attledamöterna inte behöver åka till varje veckaunder . Förslagsvis var tredje eller ev. var fjärdevecka under skulle vara sammanträdesfri. Dåkunde ledamöterna vistas bland väljarna i valkretsen ellerpå annat håll. Om en förändring av arbetsrytmen skulleunderlättas av att startar tidigare bördetta övervägas. bör få i uppdrag attförelägga förslag med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar hos talmanskonferensen begära attRiksdagsutredningen får i uppdrag att utarbeta förslag tillnytt tidsschema och ändrade arbetsformer så attriksdagsledamöterna får mer tid för sitt arbete ivalkretsarna.
mot · GG02K308 · 1993-01-26 00:00:00 — I debatten om anslutning till den europeiskagemenskapen har behovet och möjligheterna till ökatnordiskt samarbete förts fram. hadestatsministrarna från de nordiska länderna möten ochpresenterade ett förslag till hur de skulle kunna förstärkaoch strukturera det nordiska samarbetet mellanregeringarna.Bl.a. slås fast att de nordiska länderna ,, , och har ''för första gångenpå mycket länge gemensamma intressen i att delta i ettutbyggt utrikespolitiskt, säkerhetspolitiskt och ekonomisktsamarbete i . ''De nordiska parlamenten bör också söka nya former föratt förstärka samarbetet. ger möjlighet fördess ledamöter att kontinuerligt träffas och diskuterapolitiska frågor. Däremot finns få möjligheter för ledamötersom inte tillhör rådet att mötas.Talmanskonferensen bör ta initiativ till att i samråd medmotsvarande organ i de övriga nordiska parlamentendiskutera hur ett utvidgat samarbete skulle kunna äga rum.Till exempel utgör resekostnaderna ett hinder förspontana besök eller planerade arbetsgrupper. Visserligenhar de svenska ledamöterna via sina partier tillgång till ettreseanslag som ska användas för den här typen av resor.Men det är en onödigt krånglig väg -- varje resa ska beslutasav partigrupper el.dyl., vilket resulterar i att besöken inteblir av.Likaväl som riksdagsledamöter kan resa fritt i Sverigeför politiska uppdrag skulle det vara självklart att allanordiska parlamentariker skulle kunna resa fritt i Nordenpå samma premisser.Vidare skulle det arbete som föreningen ,Näringsliv och Samhälle så framgångsrikt bedrivit med såkallad pryoverksamhet i näringslivet kunna prövas.Riksdagsledamöter skulle kunna vistas i ett annat nordisktparlament för att skaffa sig kunskaper ocherfarenheter från de nordiska grannarna. Olikaarbetsplatser har också former för utbyte av det här slaget,t.ex. skatteförvaltningen, vilka borde studeras.Detta är bara några idéer. bör i någon lämpligordning tillsätta en grupp för att komma med förslag. Syftetbör vara att skapa naturliga möjligheter för nordiskaparlamentariker -- utöver -- att mötas ochsamarbeta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ta initiativ till att ökasamarbetet mellan de nordiska parlamenten i enlighet meddenna motion.
mot · GG02K309 · 1993-01-26 00:00:00 — Registreringen av riksdagsledamöters ekonomiska intressen tillsatte regeringen en etikkommitté somskall undersöka om det finns möjlighet att ge riktlinjer somstatsråden skall följa vid förvaltning av sina tillgångar.Kommmittén skall också undersöka om reglerna bör gällaäven andra personer i ledande ställning.Under 1992 har statsrådens ekonomiska förhållandeningående granskats av KU, särskilt då aktieinnehaven.Mycket talar för att riksdagsledamöters ekonomiskaintressen på samma sätt bör bli föremål för granskning.Hälften av ledamöter har styrelseuppdrag iprivata bolag. Dessa uppdrag kan ge ledamöternavärdefulla erfarenheter och insikter. kan sådanaarvoderade uppdrag påverka ledamotens oberoende.Uppgiften att se till att politiker i ekonomiskt avseendeinte ger anledning till allmänhetens misstro ankommer iförsta hand partierna själva. Det är av självklart intresse förde politiska partierna att valda representanter sköter sinauppdrag på ett förtroendefullt sätt i alla avseenden. Dettastår inte i motsättning till en offentlig registrering avriksdagsledamöters ekonomiska intressen.Registreringen av parlamentsledamöters ekonomiskaintressen förekommer i ett flertal andra länder -- som ex.kan nämnas , , . böruppdra åt talmanskonferensen att tillsätta en utredning meduppgift att lägga fram förslag om en liknande ordning somden i norska . Erfarenheterna från regeringensetikgrupp med granskning av statsrådens ekonomiskaintressen bör också finnas med i en sådan utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att uppdra till talmanskonferensenatt utreda frågan om registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen enligt vad i motionen anförts omledamöternas oberoende ställning.
mot · GG02K310 · 1993-01-26 00:00:00 — Ledamöternas placering i kammaren I de allra flesta parlament är ledamöterna placerade efterpartitillhörighet. I de allra flesta svenska parlamentariskaförsamlingar är ledamöterna placerade efterpartitillhörighet. I det svenska parlamentet tillämpas enudda ordning. är det få länder där den enskildeledamoten i så hög utsträckning följer den uppfattning sommed majoritetsförfarande beslutats i parti- ochriksdagsgrupp. T o m i gäller partivisplacering. Inte ens i gäller geografiskakriterier.Den placering som gäller för svenska ledamöter harframför allt sin motsvarighet i . Placeringenmissgynnar politiskt majoritetstänkande och gynnarbytänkande. Ledamöterna har i första hand ett nationelltansvar. Det bör man ta. I annat fall riskerar landet attdrabbas av stort underskott, precis som också har skett. Omintresset inriktar sig på hur mycket som skall fördelas tillvarje region/län i stället för på hur man åstadkommer störreresurser för alla så är detta destruktivt ur landets synpunkt.Demokrati grundar sig på politiska partier. Dessa utgörgrunden för ledamotens uppdrag och det bör även speglasvid placeringen i kammaren. Det var länge sedan vi iSverige övergav bostadsorten som beteckning efterledamotens namn. är det partibeteckningen somkaraktäriserar ledamotens roll i parlamentet, inte den ortvederbörande kommer ifrån.Vid talmannens översyn av riksdagsarbetet är detangeläget att jämförelser görs med andra västeuropeiskaparlament och att vi strävar efter att närma oss de villkorsom är vanliga i andra europeiska länder vad avserriksdagsårets förläggning, tid för riksdagsarbetet, förvalkretsarbetet, för ledighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riksdagsarbetets utformningsamt placering av ledamöterna i kammaren.
mot · GG02K311 · 1993-01-26 00:00:00 — I äldre tider samlades i olika svenska städer.Berömda är exempelvis riksmöten i , ochNorrköping.I nutiden har försökt stärka sin förankringutanför genom ett årligt besök i någon ortutanför . Problemet är bara att arrangemangenfår karaktären av studiebesök. Deltagandet är frivilligt,många ledamöter känner sig inte motiverade att resa medoch ser inte den egna närvaron som väsentlig.Den moderna informationsteknologin borde göra detmöjligt att förlägga också delar av det lagfästariksdagsarbetet utanför . Man kunde exempelvisförlägga några av eller andrautskotts offentliga utfrågningar eller någoninterpellationsdebatt på en plats som är särskilt berörd avdet ärende som skall avhandlas. Om detta faller väl ut kanman gå vidare och förlägga också något plenum utanförStockholm. Detta senare förutsätter självklart att manhittar någon tekniskt rimlig lösning på voterandet. På långsikt bör man också överväga att förlägga någonlängre period utanför Stockholm.En utplacering av riksdagsaktiviteter skulle förankra ochsprida kunskaper om bättre över landet. Detskulle också motverka den nuvarande koncentrationen avmediabevakningen till . Görtankeexperimentet att de offentliga förhören omInlandsbanan varit förlagda till ellerom förhören om vapenexporten ägt rum i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger talmanskonferensen i uppdrag attutreda och lägga fram förslag på vilka riksdagsaktivitetersom kan vara lämpliga att placera utanför ienlighet med vad som i motionen anförts.