mot · GG02Ub114 · 1993-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:170 Forsknig för kunskap och framsteg ForskningsinformationPropositionen verkar utgå ifrån attforskningsinformation är en central fråga -- men bara förnäringslivet. I själva verket är forskningsinformation ochmöjlighet för medborgarna att ta del av forskningens rön ennyckelfråga för såväl medborgarnas möjlighet att delta i dendemokratiska processen i samhället som denkulturhistoriska förståelsen och de anställdas utveckling iarbetslivet.Forskningsinformationen tenderar dessutom att bli alltviktigare i samhället, allt eftersom mängden forskning ökar.Det innebär att större forskningssatsningar måste följas avökade resurser till forskningsinformationen.Det ter sig därför underligt att regeringen föreslår attomfördela resurser för forskningsinformation, frånForskningsrådsnämnden (FRN) för att så småningomhamna hos universitet och högskolor. Förfarandet äranmärkningsvärt med tanke på den omfattande kompetenssom FRN byggt upp på området . FRN harutvecklat forskningsinformationen till att omfatta nyamålgrupper och att bedrivas med nya framgångsrikametoder.Att regeringen föreslår att de somdras in från FRN dessutom skall omfördelas till en pott förregeringens särskilda åtaganden, innebär i praktiken kritiserar den spridning av forskningsinformationen tillmedborgarna i samhälet som FRN har bedrivit. I stället villregeringen framöver prioritera forskningsinformationen tillde grupper i samhället som har råd att konsumeraforskningsinformation via de löst skisserade nya juridiskaorganisationerna för kunskapsspridning.Trots att regeringen antyder en minskad vilja att styraforskningen föreslår man här, liksom när det gällerExpertgruppen för arbetsmarknadspolitiskautvärderingsstudier (EFA), att resurser och verksamhetsom bedrivits här, nu ställs direkt till regeringens ochdepartementens förfogande.Att på detta sätt minska FRNs möjlighet att bedrivaforskningsinformation till medborgarna, för att styra omresurser till ett diffust samspel mellan forskning ochföretagsledningar, tyder på en alltför avgränsad syn påforskningsinformationens roll i samhället. Ur en rendemokratisynpunkt är detta förslag förkastligt.Det är förvisso viktigt att högskolorna tar ett störreansvar för att sprida resultaten av den forskning sombedrivs, men detta bör rimligtvis ske genom att särskildamedel avsätts till detta. Forskningsinformationen är såcentral i forskningsverksamheten att de totala resursernabör öka. Forskningsinformation bör per definition ses somett nödvändigt samspel mellan forskningsutförarna ochmedborgarna.Vi anser därför att anslag förforskningsinformation bör bevaras intakt. Särskilda medel,''öronmärkta'', för forskningsinformation bör dessutomtillföras högskolornas basanslag.Resurser till detta bör tas från de anslag som föreslåsgå till post E 13: Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål, rubriken disposition.Denna post har sedan förra forskningspolitiskapropositionen ökat omotiverat kraftigt. Det är viktigt attdessa medel kan användas för att också stärka kontakternamellan forskning och de anställda i framför allt små ochmedelstora företag, och att denna kunskapsspridning ocksåfår en rimlig regional fördelning.Sedan några år tillbaka har löntagarorganisationernabedrivit ett arbete med att stärka kontakterna mellanlöntagare och arbetslivsforskning vid universitet ochhögskolor. I den förra forskningspolitiska propositionensades att den verksamheten skulle utvärderas inomperioden. Vi konstaterar att så inte har gjorts.Verksamheten har dock utmynnat i ett regionalt nätverk avkontakter mellan forskning och arbetsliv som fungerar somen viktig kanal för att föra ut forskningsresultat i konkrettillämpning. Metoderna har även blivit internationelltuppmärksammade.Med tanke på att en del av framtidakonkurrenskraft i stor utsträckning kommer att finnas ikompetent arbetskraft och i snabba teknologiskainnovationer på arbetsplatserna, är ett samspel mellanforskning och anställda i företag ytterst nödvändigt. Vianser att det är viktigt att skapa former för att utvecklametoder där företag och anställda kan användaforskningsbaserad kunskap och teknologi i en positivförnyelse av arbetslivet. Till dess att de organisatoriskaformerna för detta är funna, vilket vi uppfattar som enviktig del i den kommande utredningen omkunskapsspridning inom arbetslivsområdet, finns det behovav att fortsätta det regionala arbete somlöntagarorganisationerna har påbörjat.Vi anser därför att särskilda medel förlöntagarorganisationerna att fortsätta utveckla samverkanmed högskolor och universitet är nödvändiga. Medel fördetta bör tas av resurserna för forskningsspridning underanslagsposten för regeringens disposition, Vissa särskildautgifter för forskningsändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsinformation.