ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K315 · 1993-01-26 00:00:00 — Riksdagsledamöter i statens nämnder, styrelser och råd En översiktlig genomgång av statskalender 1992visar att det sitter en eller flera riksdagsledamöter iförvånansvärt många av statens nämnder, styrelser, råd odyl:ValprövningsnämndenStiftelsen Institutet för framtidsstudierSveriges RiksbankDomstolsverketRiksåklagarens rådgivande nämndRikspolisstyrelsenKriminalvårdsstyrelsenKriminalvårdsnämndenBrottsförebyggande rådetBrottsskadenämndenDatainspektionenFolkrättsdelegationenNedrustningsdelegationenUtrikesdepartementets antagningsnämndStyrelsen för internationell utveckling (SIDA)Beredningen för humanitärt biståndStyrelsen för u-landsforskning (SAREC)Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS)Stiftelsen ()()Stiftelsen Svenska UNICEF-kommitténKommerskollegiumStatens försvarshistoriska museer (SFHM)()()Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF)()Militärledningens rådgivande nämndSocialstyrelsenHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd ()för internationella adoptionsfrågor()()()Statens hundskolaPostverketTeleverketBanverketSjöfartsverketSMHIStatens väg- och trafikinstitut (VTI)RiksgäldskontoretStatskontorets rådStatens person- och adressregisternämnd SPAR-nämndGeneraltullstyrelsenByggnadsstyrelsenStatistiska centralbyrån (SCB)()()BoverketSkatteutjämningsnämndenStatens ansvarsnämndExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi ()()()Svenska unescorådetStatens jordbruksverkStatens livsmedelsverkSkogsstyrelsenFiskeriverketArbetarskyddsstyrelsenGlesbygdsmyndighetenStatens och statens historiska museerStatens konstmuseerLivrustkammaren, och HallwylskamuseetNaturhistoriska riksmuseetStatens museerPresstödsnämndenTalboks- och punktskriftsbiblioteketStatens invandrarverk ()för byggnadsforskningPatent- och registreringsverket (PRV)OljekrisnämndenBränslenämndenElförsörjningsnämndenKammarkollegietKonsumentverketAllmänna reklamationsnämndens rådKooperativa rådetStatens naturvårdsverk SNVKemikalieinspektionenStatens lantmäteriverkStatens strålskyddsinstitutStiftelsen kärnkraftsinspektion (SKI)MiljövårdsberedningenOffentliga sektorns särskilda (Operan)RadionämndenNärradionämndenStiftelsen InvandrartidningenNorrlandsfondenKyrkomötetSvenska kyrkans centralstyrelseStiftelsen denna genomgång bör man fråga sig om detverkligen är rimligt att riksdagsledamöter skall sitta med iså många verksstyrelser och nämnder. Uppenbarligen harutnämningarna i flertalet fall skett med politiska motiv.Ny demokrati menar att det inte är rimligt attriksdagsledamöter ingår i ledningen av statliga organ ellerorgan som på annat sätt är beroende av statliga bidrag.Riksdagsledamöterna bör i stället ägna sig åt det uppdragde har fått av folket, nämligen att vara just ledamöter avriksdagen.Riksdagsledamot bör således inte få vara ledamot istatliga nämnder, styrelser och råd o dyl, då det kan varaägnat att rubba tilltron till oväld. Frågan börregleras med en förbudslag om det inte kan lösas på annatsätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt genom lag förbjuder riksdagsledamot attvara ledamot i statliga nämnder, verksstyrelser, råd o.d.eller andra jämförbara organ som är beroende av statligabidrag.
mot · GG02K316 · 1993-01-26 00:00:00 — Informationen till allmänheten om arbete Under de år som jag varit riksdagsledamot har jag träffatmånga människor i vårt land som har en mycket oklar bildav uppgifter och hur arbetet i går till.Många känner inte till hur besluten arbetas fram i bl.a.utskotten eller hur man kan påverka behandlingen av ettärende i . Inte heller de inbördes relationernamellan å ena sidan och andra sidan regeringenoch de statliga myndigheterna är särskilt väl kända för enbredare allmänhet. förhållandevis stora''anonymitet'' bland många människor i vårt land påverkarnaturligtvis anseende och förtroende. Därmedpåverkas också tilltron till vårt demokratiska styreskick.Riksdagen har hitintills i hög grad förlitat sig på andraaktörer när det gäller informationen till allmänheten. Manhar utgått ifrån att massmedia, partierna och när det gällerenskilda beslut myndigheterna svarat för en godinformation till medborgarna. Tyvärr måste man nogkonstatera att den information som når allmänheten äralltför splittrad och ofullständig för att ge en tydlig bild avriksdagen som landets viktigaste demokratiskabeslutsorgan.När det gäller egna informationsinsatser harde i första hand varit inriktade på den som själv aktivtefterfrågar information om arbete.Enligt min uppfattning är riksdagensinformationsinsatser till medborgarna otillräckliga. Jaganser att man inför kommande bör pröva olikavägar för att förbättra egen direktinformation tillallmänheten.En tänkbar väg skulle kunna vara att underett ge ut en informationstidning till alla hushåll ilandet. De tre nummren kan t.ex. ges följande innehåll:Nummer ett ges ut vid öppnande i oktober.Innehåller information om frågor som ska behandlas underhösten. Artiklar om arbetsformer. Förhållandetmellan , regeringen och myndigheterna.Nummer två ges ut . Innehåller en summering avviktigare beslut . Information om frågor somska behandlas . Artiklar som beskriverriksdagsarbetet ''från idé till beslut/förverkligande.Nummer tre ges ut . Innehåller en summering avviktigare beslut . Vad händer i undersommaren fram till höststarten. Information om riksdagensegna organ, revisorer, m.m.Riksdagens förvaltningsstyrelse bör ges i uppdrag attnärmare utforma en egen informationstidningtill allmänheten och under vilka former den ska kunna gesut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger förvaltningsstyrelse iuppdrag att närmare utforma och ge ut en riksdagensinformationstidning till hushållen i enlighet med vad som imotionen anförts.
mot · GG02K317 · 1993-01-26 00:00:00 — Det nuvarande systemet för att bestämmariksdagsledamöternas arvoden har flera fördelar. Attarvodet följer utvecklingen i en jämförelsegrupp och attriksdagsledamöterna därmed inte själva bestämmerarvodets utveckling är tilltalande. Systemet har emellertidhamnat i kris i och med den eftersläpande arvodeshöjningenpå . Den utfaller automatiskt den 1 april1993 om inte beslutar förlänga uppskovslagen.Det är inte rimligt att i nuvarande ekonomiska situation taut denna arvodeshöjning, och det är inte heller rimligt attmed undantagsbestämmelser år skjuta höjningenframför sig. Därför anser vi att uppskovslagen skallförlängas till och att en utredning börtillsättas för att till dess göra en översyn avriksdagsarvodena med syfte att finna ett nytt ''automatiskt''system som kan bli allmänt accepterat.En särskild översyn skall då också göras av ledamöternaskostnadsersättning så att den på lämpligt sätt kommer attingå i arvodet. Det är viktigt att i det sammanhanget ocksåse över relationen mellan riksdagsarvoden ochstatsrådslöner och finna en lösning så att förändringen inteautomatiskt resulterar i höjda statsrådslöner m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att uppdra åtförvaltningsstyrelsen att lämna förslag om nytt system förriksdagsledamöternas arvoden enligt vad i motionenanförts,2. att beslutar att lagen 1991:1876 omavvikelser från vissa bestämmelser lag förlängsenligt vad i motionen anförts.
mot · GG02K318 · 1993-01-26 00:00:00 — Inrättande av ett miljöutskott i utskottsorganisation behöver då och då sesöver. En uppenbar orsak är anknytningen till EG. En annanär att nya frågekomplex kommit till som inte så enkelt låtersig pressas in i den aktuella utskottsindelningen. Det mestuppenbara exemplet är miljöfrågorna.Huvuddelen av miljöfrågorna handläggs i avjordbruksutskottet, trots att intressekonflikten mellan jord-och skogsbruksintressena och miljöintressena mångagånger är uppenbar. I regeringen finns däremot sedan längebåde ett och ettjordbruksdepartement. I kommunerna finns miljö- ochhälsoskyddsnämnder, utan någon speciell koppling tilljordbruket och vid länsstyrelserna finns natur- ellermiljövårdsenheter som inte sysslar med jordbruk. Sammaåtskillnad mellan miljö och jordbruk eller andra likartadeproblemområden görs inom EG:s olika organ.Den svenska utskottsindelningen är i detta avseendeföråldrad. Därför bör ett miljöutskott inrättas.Jordbruksutskottet kan då antingen vara kvar och sysslamed jordbruk och näraliggande områden, eller uppgå inågot annat utskott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i samband med nästa översyn avutskottsorganisationen inrättar ett miljöutskott.
mot · GG02K319 · 1993-01-26 00:00:00 — Reseersättning vid resor inom för riksdagsledamöter De nuvarande reglerna för reseersättning åtriksdagsledamöter för resor inom innebär vissabegränsningar vid val av färdmedel. Reglerna bör ändras.En riksdagsledamot som vill köra egen bil skall ha rättatt göra det och erhålla full reseersättning. Att det skallgälla när bil är det billigare färdmedlet är en självklarhet.Men riksdagsledamöterna måste dessutom kunna anförtrosrätten att göra en egen bedömning av lämpligt färdmedeloavsett vilket transportmedel som måhända är det billigastei det enskilda fallet.Reglerna måste ändras så att ersättningssystemet blimera flexibelt och medger ersättning för resa med egen bili större omfattning än . Detta kommer attspara tid och pengar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad som anförts i motionenändrar reglerna för reseersättning åt riksdagsledamöter förresor inom så att ersättningssystemet blir meraflexibelt och medger ersättning för resa med egen bil i störreomfattning än .
mot · GG02K320 · 1993-01-26 00:00:00 — öppnandeNär den nya regeringsformen trädde i kraft 1 januari1975 ändrades också formerna för öppnande.Den flyttades från till plenisal.Det tidigare högtidliga öppnandet blev mindre högtidligt.Den gamla traditionen saknas av många och Ny demokratiföreslår därför att en återgång sker till den ordning somgällde . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om återinrättande av den ordningsom gällde vid högtidliga öppnande 1974.
mot · GG02K323 · 1993-01-26 00:00:00 — Är det inte dags att göra ett bokslut angående tvistenOlof af Forselles kontra riksdag? Eller är det så illaatt man medvetet förhalar alla försök som gjorts genomåren (1972--1993, ett tjugotal motioner har framställts,märk väl från samtliga partier ) för förr eller senare dör välkarln, och då är bekymren över.Efter att ha gått igenom ett digert material, så förstår jagatt man inte vill lägga korten på bordet och göra rätt för sig,för då skulle alla oegentligheter i all sin nakenhet avslöjas.Och det är ju inte kul precis, för givetvis har inte riksdagengjort fel, utan det är ju alla vi andra som ser hur snett dethar gått till i detta speciella fall som har fel, eller? Är det dåinte dags att se till att förvaltningskontorsstyrelse gör rätt för sig och ser till att fården ersättning han har rätt till.Enligt min uppfattning bör omedelbartersättas innan han dör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt föranstaltar om ersättning åt afForselles.
mot · GG02K324 · 1993-01-26 00:00:00 — Rutten riksdag 1965 började man diskutera om att ändra vårtparlamentariska system från tvåkammar- tillenkammarsystem.Följden av detta blev att man flyttade till torg1971.Efter ett riksdagsbeslut utlystes enarkitekttävlan om att bygga nytt eller bygga om förframtidens riksdag (att vara ). Ett av förslagenvar ''Samspel''. Samspel var det enda förslag som i sin helhetföljde beställarens önskningar med bl a en fullständiggrundförstärkning. Då det visade sig att rustbädd och pålarvar angripna av röta och i övrigt en dålig grundläggningredan vid uppförandet (), så var och är behovetstort för en grundförstärkning.Tyvärr så myglades p g a svågerpolitik det utmärktaförslaget Samspel bort. Inte nog med det, utan manfördröjde ombyggnationen med 7--8 år.Tar mej friheten att citera slutet av skriftMyglet kring arkitekttävlingen om hus:Svindeln om hus kommer att avslöjas, det ären tidsfråga. Försöken att mörklägga vad som förevarit ochvad som pågår kommer inte att lyckas oavsett vilka åtgärdersom vidtages för att skydda myglarna.Dagsläget för riksdagshusärendet kan sammanfattas så:Silowgruppen har, tack vare stödet från riksdagensförvaltningskontor och samt den gruppinom , i första hand företrädd av ordföranden ikonstitutionsutskottet samt skatteutskottetsordförande , tills vidare lyckats i uppsåtet atthålla i okunnighet om att en genial lösning påriksdagens ombyggnadsfråga föreligger.Danderyd den 28 juni 1979Hugo WandelTyvärr lyckades man förhindra att Samspel-förslagetantogs. står vi med resultatet:ett icke fungeranderikdagshusefter inte ens fattar man beslut om attbygga om (uppdraget 1970 var att bygga frami tiden)p g a att ingen grundförstärkning företogs, fortsätterhusen att sätta sig (faktum är att det är stor risk att storaskador kommer att ske om ingen grundförstärkning skerfrämst på södra del mot stallkanalen).Att man överhuvudtaget har tagit ett beslut om att byggaom hus finner jag högst anmärkningsvärt, närman inte ens vet hur vårt parlament kommer att se ut iframtiden.Men en sak vet vi, antalet riksdagsledamöter kommer attminska. Så låt oss ta besluten i rätt turordning.Alltså, låt oss först fatta beslut om hur morgondagensparlament kommer att se ut. Innan en omflyttning avnågonting sker i gamla (RÖ) måste enkompletterande uppmätning av framförallt RÖ-husetgöras.Det räcker inte med enbart en vertikalsättningsuppmätning utan det måste även mätashorisontellt! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger riksdagensförvaltningskontor till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av att göra en kompletterandesättningsuppmätning i byggnader,2. att som sin mening ger riksdagensförvaltningskontor till känna vad i motionen anförts om attstoppa planerna på omflyttning inom byggnadermed omedelbar verkan.
mot · GG02K326 · 1993-01-26 00:00:00 — Att snabbt få tillgång till utskottsutlåtanden, motioner,protokoll och annat riksdagsmaterial underlättar dialogenoch breddar samtalet mellan valda och väljare.Det var därför många som gladde sig över beskedet atttillgången till riksdagsmaterialet skulleförbättras genom datatekniken.Det skulle öka öppenheten och därmed medborgarnasdemokratiska möjligheter att följa verksamheten, vilket ärviktigt för såväl organisationer som enskilda personer.Det ligger i riksdagsledamöternas eget intresse att få utinformation om det vi gör. Vi ägnar som ledamöter myckettid åt just informationsspridning och välkomnar varjeförbättring som underlättar detta.Mot den här bakgrunden är det svårt att acceptera detbeslut som Datainspektionen fattat, där man inte tillåterden planerade verksamheten med hänvisning till att detskulle röra sig om integritetskränkande personregister. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge riksdagensförvaltningskontor i uppdrag att göra förnyadeansträngningar för att datatekniken skall kunna användasför att öka öppenheten och insynen i arbete.
mot · GG02K327 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade om nya regler förriksdagsledamöternas arvoden. Arvodena knöts då till enjämförelsegrupp bestående av byråchefer vid statligamyndigheter samt domare vid hovrätt och kammarrätt.Jämförelsegruppen har efter 1991 endast omfattat domare ihovrätt och kammarrätt.Utgångspunkten för de nya reglerna var attriksdagsledamöterna inte själva skall beslutaom sina arvoden, en princip som omhuldas av bådeallmänhet och massmedia.I samband med utfallet av avtalsrörelse visadedet sig att jämförelsegruppen erhållit större löneökningarän de som gällde för det statliga avtalsområdet i sin helhet.I samband med det så kallade stabiliseringsavtalet uppkomdärför diskussion om att frångå lagstiftningen omriksdagsledamöternas arvoden. Så blev också fallet genomlagen om avvikelser från vissa bestämmelser i lagen omersättning m m till ledamöter. Arvodetfastställdes i samband därmed till i månaden.Därefter har uppräkningen av arvodet skett med dengenomsnittliga höjning av månadslönen somjämförelsegruppen fått för perioden --31 mars1993.Lagen om avvikelse från arvodesbestämmelsernaupphör . I rådande ekonomiska situationoch inför en ny avtalsrörelse synes det inte lämpligt att låtaen så kraftig höjning av riksdagsledamöternas arvoden somskulle bli fallet slå igenom.Konstitutionsutskottet bör därför göra en utvärdering avde grundläggande reglerna och pröva om dessa alltfort ärlämpliga. Om så är fallet bör förslag föreläggas riksdagenom successiv uppräkning av riksdagsledamöternas arvodentill den i lagen avsedda nivån.Skulle nuvarande regler inte vara lämpliga måsteutskottet finna en ny reglering som är hållbar för framtidenoch som innebär att inte skall behövaöverväga arvodenas storlek utan att detta kan vara enexpedition för förvaltningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att förlänga giltigheten av lagenom avvikelse från arvodesbestämmelserna till den 31december 1993,2. att beslutar att genomföra en översyn av hur enautomatisk anknytning av riksdagsmännens arvoden till denallmänna löneutvecklingen skall kunna återställas i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att beslutar att riksdagsmännens arvoden för1993 skall räknas upp i enlighet med löneutvecklingen förjämförelsegruppen .
mot · GG02K329 · 1993-01-26 00:00:00 — genomlider en ekonomisknedgång som kan betecknas som den svåraste i modern tid.Arbetslösheten når mycket höga höjder,industriutslagningen är betydande och kraven påbesparingar i statsbudgeten är påtagliga. Många av debesparingsåtgärder som föreslås i budgetpropositionen ochsom är en följd av uppgörelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna är för många mycket kännbara. Alltdetta har sin grund i 70- och 80-talens ekonomiskaförsummelser. Detta skall inte utvecklas närmare här menskall ses som en bakgrund till motionens krav.Lönerna för landets riksdagsledamöter har varit ett kärtdiskussionsämne. Kritik kunde riktas motdet faktum att riksdagsledamöterna själva beslutade omsina lönevillkor.För att komma tillrätta med denna debatt och för attminska dramatiken omkring ledamöternas löner stiftades1988 lagen om ersättning till ledamöter(1988:589). I denna lag sägs att arvodet skall ''betalas medett belopp för månad som motsvarar den genomsnittligalönen för tjänster som rådmän, hovrättsråd ochkammarrättsråd''.Denna lag är och fram till den31 satt ur kraft.Löneutvecklingen för riksdagsledamöter ochreferensgrupp har därmed varit olika. Enligt riksdagensbeslut skall lönerna för riksdagsledamöterna den 1 april1993 återställas till den nivå som gäller förjämförelsegruppen. Detta skulle innebära ett lönelyft med4.388 kr per månad.Det råder ingen tvekan om att riksdagsledamöternagenerellt gör arbetsinsatser som väl motiverar dennalönenivå. Det finns dock i rådande läge inga skäl förriksdagens ledamöter att utmana den allmänna opinionengenom att fullfölja det tidigare beslutet. Alla grupper isamhället behöver på sitt sätt bidra till att ekonominkommer på fötter igen. Riksdagsledamöterna har ettbetydande ansvar för att fatta riktiga ekonomisk-politiskabeslut, men också ett ansvar för att de rätta signalernaskickas till landets medborgare. kan inte dendiskuterade lönehöjningen vara en sådan signal.Vi anser att bör besluta att uppskjuta denförutsedda höjningen för att genomföra en översyn av detnuvarande systemet för lönejusteringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en översyn av reglerna förledamöternas arvoden,2. att beslutar att arvodesnivån enligtnuvarande lag behålls oförändrad till dess en sådan översynlett till beslut om nya regler.
mot · GG02K401 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt 75 § folkbokföringskungörelsen (1967:495) ärskattemyndigheten skyldig att lämna kommunerna uppgiftom skolpliktiga barns adress i kommunen. Hosskattemyndigheterna gäller folkbokföringssekretess enligt 7kap. 15 § sekretesslagen. Enligt denna paragraf gällersekretess i verksamhet som avser folkbokföringen ellerannan liknande registrering av befolkningen, för uppgift omenskilds personliga förhållanden, om det av särskildanledning kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarandesekretess gäller vidare enligt paragrafen, i den utsträckningregeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avserregistrering av betydande del av befolkningen.Med uttrycket annan liknande registrering avbefolkningen avses bl.a. och det registeröver befolkningen som för. Däremot kanknappast de begränsade registren över skolbarn i enkommun anses utgöra en med folkbokföringen liknanderegistrering och omfattas inte heller av de föreskrifter somregeringen meddelat i 1 a § sekretessförordningen i frågaom register som omfattar en betydande del avbefolkningen.Detta medför att bl.a. adresser som skyddas hosskatteförvaltningen med stöd av 7 kap. 15 § sekretesslageninte har något skydd när de når skolstyrelserna, samtidigtsom skattemyndigheten inte kan vägra att lämna överuppgifterna till kommunerna.Den som t.ex. förföljer en kvinna och inte får ut adresserfrån skattemyndigheten kan således, om kvinnan harhemmavarande skolpliktiga barn, vända sig till kommunensskolstyrelse och begära -- och erhålla -- uppgift omadressen. Detta är självfallet en i högsta gradotillfredsställande ordning.I de fall det finns föreskrifter som åläggerskattemyndighet att överlämna uppgifter urfolkbokföringen till andra myndigheter måste det rimligtvisfinnas möjligheter för den mottagande myndigheten attvägra lämna ut en uppgift sedan man gjort sammaskadebedömningar som skall göras enligt 7 kap. 15 §sekretesslagen. Enligt min mening bör sekretesslagenändras i detta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändring avsekretesslagen.
mot · GG02K402 · 1993-01-26 00:00:00 — Det svenska språket är ett vackert språk som vi kan varastolta över.Vi talar ofta om miljövård i olika sammanhang. Ävenspråket behöver sin miljövård. Språket är levande ochdärför under ständig förändring, utveckling ochomformning. Språket behöver, som allt annat, omvårdnadför att få livskraft och bli vackert.Att svordomar skulle förbättra och förstärka vårt språkär en stor missuppfattning. Tvärtom utarmar det språketoch därmed även samvaron samt försvårar ett givandemeningsutbyte.Det är hög tid att vi får upp ögonen för det olämpliga iatt använda svordomar i offentligt tal och skrift samt i TV-och radioprogram som går ut till allmänheten, där ävenbarn är åhörare. Krav måste ställas på programproducenteroch ansvariga utgivare i massmedia för att förhindrasvordomar i offentligt bruk.Svordomar hör absolut inte hemma i ett kultiveratspråkbruk. Det borde höra till vanlig bildning och hänsynatt i offentliga sammanhang tala ett vårdat och vackertspråk.Hänsyn måste tas till barn och ungdomar -- vårtuppväxande släkte. De ska inte behöva matas med ett såutarmat och grovt språk som man får ta delav i TV- och radioprogram samt i andra offentligasammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regler skapas som förhindrarförekomst av svordomar i offentligt tal och skrift samt i TV-och radioprogram.