mot · GG02Ju618 · 1993-01-26 00:00:00 — Den svenska invandringspolitiken är sedan år 1967reglerad för utomnordiska medborgare. De nu gällanderiktlinjerna lades fast av 1979 och konfirmeradesvid /84 (prop. 1983/84:144, SFU 30, rskr.410).Målet för invandrarpolitiken antogs av 1975och kan sammanfattas i begreppen ''Jämlikhet, Valfrihetoch Samverkan''.År 1986 fastslog att dessa mål alltjämt skallgälla. Målen innebär att lika rättigheter och möjligheterskall gälla för nya invandrare i samma utsträckning som förövrig befolkning.Invandrarna skall ges möjligheter att utveckla det egnakulturarvet inom ramen för de grundläggande normer somgäller för mänsklig samlevnad. Det bör råda ömsesidigrespekt, tolerans och solidaritet i gemenskapen mellanmänniskor av olika ursprung.Den utomnordiska invandringen består i daghuvudsakligen av flyktingar och personer som fåruppehållstillstånd av humanitära eller flyktingliknandeskäl, samt anhöriga till personer som är bosatta i Sverige.Uppehålls- och arbetstillstånd avarbetsmarknadspolitiska skäl beviljas endast om ett visstarbetskraftsbehov inte kan tillgodoses inom . Denutomnordiska arbetskraftsinvandringen har undermånga år uppgått till några hundra personer om året.För att uppfylla målet om lika rättigheter ochmöjligheter så är det viktigt att introduktion och integrationär av bra och hög kvalitet. Både den enskilde invandrarensoch samhällets mål är att de så snabbt som möjligt skallkunna delta på samhällslivets olika områden.Svenska för invandrareRiksdagens revisorer har i sin rapport /92:12 medrätta understrukit att svenska för invandrare har ennyckelroll i integrationen av invandrarna i det svenskasamhället och en central betydelse för alla deinvandrarpolitiska målen.Förre diskrimineringsombudsmannen harformulerat det så här: ''Om alla våra nyanlända lärde sig enbra svenska och hur man bär sig åt för att bevaka sinarättigheter och skyldigheter i , då skulle detknappast behövas någon ombudsman mot etniskdiskriminering. ''Revisorernas granskning har visat att resultaten avundervisningen i svenska för invandrare är anmärkningsvärtdåliga, att uppföljningen och utvärderingen av reformen1991 inte varit tillfredsställande och att ett minskat antalinvandrarelever deltar i skolans undervisning i svenska somandra språk.Revisorerna föreslog att av regeringen skullebegära en redovisning av den reformerade undervisningen isvenska.Riksrevisionsverket har också gjort en utvärdering avsvenskundervisningen 1992: ''Svenskundervisning förinvandrare -- uppföljning av reform''. RRV:siakttagelser överensstämmer i huvudsak med dem somrevisorerna gjort.Som grundläggande problem anges:1. Långa väntetider före kursstart, varierande från 4 till20 månader.2. Lång tid i utbildning, de flesta deltagarna hade efter17--20 månader ännu inte avslutat sina studier. Antaletstudietimmar är i de flesta fall mycket lågt, 13--16timmar per vecka.3. SFI-undervisningen ger otillräckliga kunskaper förarbete eller fortsatta studier.4. Den statliga styrningen och uppföljningen fungerar ej.Allvarliga problem med SFI-undervisningens kvalitetoch effektivitet har funnits . Mycket allvarligabrister föreligger också beträffande undervisningen isvenska som andraspråk i och gymnasieskolan.Det framgår av ungdomskommitténs betänkande 1991:60.Över 20 procent av de elever som har invandrarbakgrundgår ur utan fullständiga betyg jämfört med femprocent av samtliga elever.Nu behövs inga ytterligare redovisningar av detkatastrofala läget utan konkreta förslag till åtgärder frånregeringen för att komma till rätta med dessa alarmerandebrister. Minskade väntetider, betydligt flerundervisningstimmar , garanteradundervisningskvalitet och kunskapsnivå och tillräcklig nivåpå svenskkunskaperna för fortsatta studier eller arbetemåste uppnås.Invandrarna och arbetsmarknadenDen tidigare nämnda rapporten från riksdagensrevisorer behandlar också invandrarnas situation påarbetsmarknaden. I rapporten konstateras att invandrarnasförvärvsfrekvens började sjunka från i börjanav 70-talet. med denna utveckling har denutomnordiska invandringen kraftigt förskjutits frånarbetskraftsinvandring till flykting- och anhöriginvandring.Enligt SCB:s och AMS arbetskraftsundersökningarvarierar andelen sysselsatta kraftigt mellan invandrare frånolika länder. Arabisktalande, afrikanska och iranskainvandrare har extremt låga sysselsättningsandelar. Detberor både på höga arbetslöshetstal och på att många stårutanför arbetsmarknaden av andra skäl.En studie gjord vid tyder på attsysselsättning och inkomster är lägre för de flyktingar somvistats på förläggning. Det tyder på att det nuvarandeflyktingmottagandet bidrar till att slå ut människor frånmöjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden.En annan varningssignal utgörs av det förhållandet attinvandrare är sjukskrivna oftare och än svenskamedborgare. Bland invandrarkvinnor från vissa länder ärockså frekvensen förtidspensioneringar mycket hög, så ärt.ex. hälften av de grekiskfödda kvinnornaförtidspensionerade vid ålder.Revisorerna kunde konstatera att AMS vid fördelningenav förvaltningsmedel inte beaktat flyktingar ochinvandrare. Inte heller vid fördelningen av åtgärdsmedelhar AMS tagit särskild hänsyn till dessa grupper.Förhoppningsvis kommer AMS att i fortsättningentillmäta invandrarnas situation ökad vikt eftergeneraldirektörerna brev tillregeringen i oktober förra året.Regeringen bör ta initiativ till överläggningarmed AMS för att AMS vid planering och uppföljning avarbetsmarknadspolitiska åtgärder skall betrakta invandrareoch flyktingar som prioriterade grupper.Särskilda åtgärder för rehabilitering av tortyrskadadeGenom olika undersökningar har det framkommit att enså hög andel som 20--av de asylsökande har varitutsatta för tortyr och många har grava psykiska och fysiskaskador. Dokumentationen är bristfällig och sporadisk.Ingen regelbunden rapportering sker till FN ellerfrivilligorganisationer som Amnesty.De flesta flyktingar med tortyrskador blir aldrig föremålför sakkunnig utredning och får aldrig någon behandling.Tortyrskadade som inte får hjälp och behandling riskeraratt hamna i kriminalitet, missbruk, psykisk och fysisksjuklighet.Stockholms läns landsting har ett avtal med stiftelsenRöda Korsets center för torterade flyktingar. Avtaletinnebär att stiftelsen gör ca 150 patientbedömningaroch behandlar ca 50 tortyrskadade flyktingar. Bara tillStockholms län kommer ett tusental nya flyktingarsom varit utsatta för tortyr, så det ackumulerande behovetväxer.En grupp läkare under ledning av docent på ideell basis startat ett avtortyr (CDT) vid sjukhuset.Det är nödvändigt att medel anslås för ett centrum pånationell nivå för diagnostisering och dokumentation avtortyrskador, förslagsvis med anknytning till Karolinskasjukhuset. Medel för detta bör tas frånförläggningsverksamheten. Vi anser att det är möjligt attgöra en sådan omdisponering om kommunerna tar överförläggningsverksamheten.För behandling av tortyrskadade bör landstingen geserforderliga medel. Behovet av antalet utbildade läkare ochsjukvårdspersonal bör undersökas.Lag mot etnisk diskriminering på arbetsmarknadenRegeringen har annonserat sin avsikt att senare i vårlägga förslag till om lag mot etnisk diskrimineringi arbetslivet. Härigenom kommer äntligen ett krav somdrivits av att tillgodoses. Det ärdock illavarslande att det lagförslag som lades framav utredningen mot etnisk diskriminering (EDU) är enkraftigt försvagad och urvattnad variant av det lagförslagsom diskrimineringsombudsmannen överlämnade till dendåvarande regeringen i december 1989.Den diskrimineringssituation som är i särklass viktigastär nyanställningar. Om lagen konstrueras som utredningenföreslår med ett anställningsbeslut som förutsättning för atten lagstridig diskriminering skall kunna föreligga blir lageni mycket en chimär.Den arbetsgivare, som konsekvent och omedelbartsorterar bort alla ansökningar från dem som har namn somantyder invandrarbakgrund, kommer med den föreslagnautformningen av lagen att gå fri. Det kommerockså den arbetsgivare att göra som bestämmer sig för attskjuta en beslutad nyanställning sedan detvisat sig att alla sökande har invandrarbakgrund.En annan fundamental brist i det lagförslag somutredningen lagt fram är avsaknaden av förbud mot indirektdiskriminering. Ett sådant förbud är helt oundgängligt omsyftet med lagen går längre än till en symbolisk markering.Det räcker att peka på vilka problem vissa grupper, t.ex.zigenare, sikher eller muslimska kvinnor, kan ställas inför isamband med föreskrifter om klädseln hos personal.I är indirekt diskriminering förbjuden sedan CivilRights Act antogs 1964 och även i finnsförbud mot indirekt diskriminering i RelationsAct.Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasismDet är nödvändigt att bemöta rasism ochfrämlingsfientlighet genom en målmedveten undervisningom mänskliga rättigheter i grund- och gymnasieskolan och ilärarfortbildningen. Det är vår övertygelse att det ärotillräckligt med allmänna fördömanden ochavståndstaganden från invandrarfientliga yttringar.Regeringen bör inleda överläggningar med skolverketom hur dessa intensifierade undervisningsinsatser skallkomma till stånd.Vänsterpartiet anser att det är nödvändigt att söka fåbredast möjliga uppslutning kring grundläggandegemensamma värden som medmänsklighet, solidaritet ochomtanke om andra. Men vi måste också se till att vi till alladelar uppfyller våra internationella åtaganden. ärbundet av FN:s konvention om avskaffande av alla formerav diskriminering.Sverige har i FN fått besvärande kritik för att inte hauppfyllt sina åtaganden enligt konventionen genom att viinte har lagstiftat mot rasistiska organisationer. Både avdetta skäl och även därför att det finns ett reellt behov bören lagstiftning mot organiserad rasism genomföras.Det förslag som lagts fram av EDU bör efter vissbearbetning kunna läggas fram för . Det ärangeläget att utredningens förslag att rasistiska motiv till enbrottslig gärning skall utgöra straffskärpningsgrund ocksåsnabbt leder till lagstiftning.Regeringen bör kalla företrädare för rikspolisstyrelsentill överläggningar om hur polisens resurser skall kunnaomdisponeras för att öka insatserna mot rasistiskbrottslighet.Den terrorism som riktas mot flyktingförläggningar ochmot invandrare bör ges mycket hög prioritet hossäkerhetspolisen. Om inte mycket bestämda åtgärder vidtasomgående kan snabbt en situation utvecklas som påminnerom den som råder i Tyskland.Rösträtt för invandrare i riksdagsvalVänsterpartiet anser att rösträtt för invandrare iriksdagsval är en viktig demokratisk fråga.Röstbestämmelserna och framför allt kopplingen mellanmedborgarskap och rösträtt härstammar från den tid dåstora arbetskraftsomflyttningar mellan länder knappastförekom. Befolkningssammansättningen i länderna var merenhetlig och medborgarmässigt homogen. Under dessaförhållanden sågs inte sambandet mellan rösträtt ochmedborgarskap som ett demokratiskt problem, eftersom desom bodde och arbetade i ett land också var medborgare idet landet.Rösträttsbestämmelserna stred inte vid införandet motreformens grundläggande syfte: att ge alla människormöjlighet att påverka det politiska skeendet ochsamhällslivet i det land där de lever och arbetar. Denpolitiska ledningen och de beslut som bestämmer ett landsutveckling skall motsvara invånarmajoritetens intresse ochvilja.I dag är situationen för del att befolkningen inteär lika enhetlig som . Det finns flera hundra tuseninvandrare och invandrarättlingar som inte är svenskamedborgare och därför saknar rösträtt i riksdagsval.Vänsterpartiet har under en följd av år ställt krav på attrösträtt för invandrare i riksdagsval skall införas. Den bör iprincip utformas efter samma regler som gäller för rösträtti landstings- och kommunalval.Rösträtt i riksdagsval är ett av de främsta kraven ävenför det politiska parti som invandrare nu planerar att bilda.Folkomröstning om EG/EU-medlemskapI den folkomröstning om medlemskap för iEG/EU som planeras ske 1994 är det viktigt att äveninvandrare med annat medborgarskap än svenskt gesmöjlighet att delta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omreformerad SFI-undervisning i enlighet med vad i motionenanförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att prioritera flyktingar och invandrare,23. att hos regeringen begär förslag ominrättande av ett centrum för diagnostik och dokumentationav tortyrskador,34. att som sin mening ger regeringen till kännaatt medel bör omfördelas från anslaget för förläggningskostnader till landstingen förbehandling av tortyrskadade i enlighet med vad i motionenanförts,35. att hos regeringen begär förslag om lag motetnisk diskriminering på arbetsmarknaden som bygger påett generellt utformat diskrimineringsförbud och förbudmot indirekt diskriminering,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intensifieradeundervisningsinsatser mot främlingsfientlighet ochrasism,17. att hos regeringen begär förslag omlagstiftning mot organiserad rasism,8. att hos regeringen begär förslag ominförande i av rasistiska motiv som särskildstraffskärpningsgrund,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av utredningarbeträffande terroristisk brottslighet mot invandrare,10. att hos regeringen begär att förslag omrösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende avmedborgarskap, föreläggs ,411. att hos regeringen begär förslag om ensärskild lag som gör det möjligt för invandrare utan svensktmedborgarskap att rösta i folkomröstningen ommedlemskap i /EU.4