mot · GG02Ub646 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning och forskning i AllmäntI olika framtidsscenarier för utvecklingförutspås att tillväxten kommer att ske inom triangelnStockholm----. Skogslänen och sydöstraSverige förutspås få en tillbakagång. Den senasteregionalpolitiska kommittén har bl.a. som en följd av dessautvecklingstendenser i sitt betänkande (1989:55) prioriteratinsatser i tre geografiska områden -- Inlandet, Bergslagenoch sydöstra för motsäger inte dessaförutsägelser. befolkningstillväxt under åretuppgick till . Skogslänens tillväxt uppgick till 0,18 %och sydöstra (, och Blekingelän) tillväxt till . hade en folkökningpå . De flesta kommunerna i länet hade enbefolkningsminskning. kommun hade enminskning på 1,7 %.Trots den svaga utvecklingen inom sydöstra harnågra nämnvärda regionalpolitiska satsningar inte gjortsdär. Detta är bekymmersamt, inte bara från landsdelensperspektiv utan även ur nationell synvinkel. Frigörelsen iÖsteuropa kommer att leda till att handelsförbindelsernamed de baltiska staterna och övriga delar av Östeuropakommer att återupptas efter ett halvt sekels avbrott. Det ärdå viktigt att sydöstra , som är den naturliga basenför handeln i sydöstra , har godakommunikationer med övriga delar av , och även iövrigt en stark infrastruktur.Vi kommer att i det följande ange ett antal åtgärder somskulle kunna bidra till att bygga upp en sådan infrastruktur.Åtgärderna kan i huvudsak inrymmas underhuvudrubrikerna Utbildning och forskning ochKommunikationer.2. Utbildning och forskning 2.1 i är den största och mest dynamiskahögskolan i / med närmare 5000 studenter. En fortsatt satsning på denna högskola ärförmodligen den viktigaste regionalpolitiska satsningen förhela . Vi vill därför lägga följande konkretaförslag.Det är viktigt att högskolorna i , ochKarlskrona utvecklas till ett nätverksuniversitet medforskarutbildning och fasta forskningsresurser. Tillhögskolan i bör också knytas den skogsforskning ochhögre skogsutbildning, som behövs för (merom detta nedan). I detta sammanhang vill vi också erinraom behovet av glasforskningsresurser och ett landsarkiv försydöstra i . Båda dessa önskemål kommer viatt närmare utveckla och precisera i särskilda motioner.I finns redan nu en ingenjörsutbildning på 80poäng. Den är förlagd till högskoleområdet påTeleborg. Därmed har grunden för ett tekniskt centrum vidHögskolan i skapats. Med hänsyn till attmotsvarande utbildningar inom EG är treåriga föreslår viatt Växjös utbildningar också görs treåriga.Rent allmänt vill vi peka på att behovet av personer medhögskoleutbildning är växande. Antalet utbildningsplatservid bör därför utökas. Det gäller främstpå de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsvägarna.2.2 Sydsvenskt centrum för skoglig forskning ochutbildningSkogen med tillhörande näringar är av mycket storbetydelse för . Den ger stora exportinkomster ochförutsättningar för arbete och bebyggelse spridd över helalandet. Tillgången till en effektiv och rationell skogligutbildning och forskning är därför av största betydelse förvårt land.Skogsnäringen -- och framför allt skogsbruket --uppvisar betydande skillnader mellan norra och södraSverige, bl.a. beroende på olika biologiska och ekologiskaförutsättningar. av skogen i ärprivatägd och helt dominerad av småskogsbruk. I Götalandfinns av skogsmark, av tillväxtenoch av skogsbruksvärdet. av skogensarbetstillfällen finns i , som av deskogligt högskoleutbildade är verksamma i denna del avlandet.Den sydsvenska skogen är utsatt för en rad allvarligastress- och skadefaktorer, som luftföroreningar, storm,torka, rotröta och vilt. En betydande areal bär dessutomförsta generationen skog med de problem det medför.Dessa problem har en speciell tyngd just i ochbör därför studeras här. Trots detta är endast några fåprocent av resurserna för skoglig utbildning och forskningförlagd till Sydsverige.Behov av helhetsgreppI samband med den pågående översynen av den skogligaFoU-verksamheten är det därför nödvändigt att på ett meraändamålsenligt sätt än nu tillgodose det sydsvenskaskogsbrukets behov av resurser för forskning ochutbildning. Programmet för sydsvensk skogsforskning meden forskargrupp i , ny försökspark i ochutbyggnaden av Tönnersjöhedens försökspark är en brabörjan. Detta är dock inte tillräckligt. En utökad ochsamordnad satsning måste omfatta såväl forskning somskogstekniker- och jägmästarutbildning.Utveckling av den sydsvenska skogsforskningenErfarenheterna av satsningen på sydsvenskskogsforskning är utomordentligt goda. har programmet väsentligt bidragit till att ökakunskaperna om sydsvenska skogsskötselfrågor. Det krävsnu en utveckling av verksamheten, främst kring de hot somden sydsvenska skogen är särskilt utsatt för samt olikaträdslag och deras utnyttjande i framtiden.En viktig fråga för framtiden är den geografiskaplaceringen av forskning. Fördelarna med en lokaliseringtill , belägen inom det sydsvenskaskogsområdet, är närmare kontakt med dem som såsmåningom skall använda resultaten av forskningen, medde ekonomiska miljöer som är specifika för sydsvenskaskogsbruk, liksom de ekonomiska förutsättningarna förskogsbruket. Vidare finns det fördelar med att starta ettforskningsprogram helt obundet av tidigare traditioner ochvärderingar. Kreativiteten, öppenheten mot omvärlden ochvilja att pröva nya kontaktvägar, metoder och angreppssättutvecklas sannolikt väl så bra i en mindre traditionellakademisk miljö.En sammantagen bedömning är att fördelarna med engeografisk placering mitt i det sydsvenska skogsområdet,förslagsvis i , väger tyngre än eventuella nackdelar.Skogsteknikerutbildningen -- nödvändig för SydsverigeSkogsteknikerutbildningen måste också i framtidenbedrivas i . För att upprätthålla kvaliteten påyrkeskåren och underlätta rekryteringen tillarbetsmarknaden är det viktigt att kunskaperna inhämtas iden miljö som de skall tillämpas. Det finns dock ett behovav ökad högskoleanknytning av utbildningen. Detta medförklara fördelar när det gäller kopplingarna till övrigahögskoleutbildningar, rekrytering ochkompetensutveckling av lärare, elevernas personligautveckling genom delaktigheten i en större studentkår samtmöjligheterna till att anlita externa kompetenta lärare frånnära håll.Mot bakgrund av ovanstående redovisas i utredningen''Skogliga grundläggande utbildningars framtidaresursbehov'' starka argument för en omlokalisering avSödra skogsinstitutet från till . De godamöjligheterna för en omlokalisering stryks också under avde utredningar som kommun genomfört omförutsättningarna att förlägga en skogsteknikerutbildning ianslutning till . En sådan lokalisering bördärför genomföras.Del av jägmästarutbildningen i SydsverigeOmkring en fjärdedel av jägmästarna är verksamma iGötaland. Sedan utlokaliseringen till får jägmästarnadock övervägande delen av sin utbildning, och därmed sinaskogliga erfarenheter, i det norrländska skogsbruket. Dettaär en väsentlig nackdel för sydsvenskt skogsbruk medmycket annorlunda förutsättningar. Det är därförnödvändigt att en del av utbildningen, , förläggstill . Då en integrering av skogstekniker- ochjägmästarutbildningarna skulle stimulera tillvidareutbildning för skogstekniker, är det naturligt attdenna utbildning förläggs till det föreslagna nyaSkogsinstitutet i Växjö.Skogligt FoU-centrum i SydsverigeGenom att skapa ett skogligt FoU-centrum i Sydsverigemed forskning, skogsteknikerutbildning och en del avjägmästarutbildningen, utnyttjas resurserna på bästa sätt.Detta skulle möjliggöra samutnyttjande av lokaler, lärare,utrustning och övningsområden samt utveckla närkontaktermellan olika utbildningslinjer och forskningsfält.Lokaliseringen bör ske i anslutning till lämplig högskolai den sydsvenska skogsbygden. I detta sammanhang tyderdet mesta på att har de bästaförutsättningarna av de tänkbara alternativen. En sådanlösning skulle medföra att allt viktigare rollför skogsbruket tas till vara och att skogen som en nationellresurs utvecklas.2.3 Regionalt för verkstadsindustrinForskning och utveckling är en nyckelfaktor för attsprida industriell kompetens. Den bedrivs främst vidhögskolor och forskningsinstitut och sprids till stor delgenom högskoleutbildningen. Utan sådan FoU-anknytningriskerar utbildningen att förlora i kvalitet.I dagens förefaller det emellertid finnas ett glappmellan forsknings- och näringspolitik. Näringslivs- ochteknikutvecklingsverket () har t.ex. i sin senasteanslagsframställning visat att omfattningen av svensk FoUär jämförbar med andra länders. Andelen, som är riktadmot industriella problem, är däremot mycket mindre än iandra industriländer, inkl. övriga företag, som inte självahar resurser att omsätta kunskap från grundläggandeforskning till industriell tillämpning. Detta görs ihuvudsak vid de industriella forskningsinstituten.Därutöver har i sin anslagsframställning föreslagitinrättande av ca 25 kompetenscentra i anslutning tillhögskolor och anser, att är en lämplig lokaliseringsort för ettsådant för verkstadsindustrin. Det börinnebära, att befintliga högskoleresurser kompletteras meden professur inom verkstadsteknik (den är för övrigt redanfinansierad av lokala, privata intressenter) och ett antalforskarstuderande.Centret bör också vara knutet till/samverka , Teknikcentrum iVäxjö, , högskolorna iKarlskrona/och , Resurscentrum iLjungby samt Utvecklingsfonden i län.3. Kommunikationer 3.1 VägarEuropaväg 4Ett förväntat svenskt medlemskap i med åtföljandeökat utbyte med kontinenten inom handel, tjänster ochturism samt tillkomsten av en fast förbindelse --kommer att medföra en ökning och förändringav landsvägstrafiken i södra kommer först i tiden. Detta medföratt det ökade utbytet med kontinenten sker viaHelsingborg--med en stigande belastning pånuvarande E4. Detta talar starkt för att denna väg fråneffektivitets- och trafiksäkerhetssynpunkter börbyggas ut som motorväg till . Eftersom storadelar av denna sträcka är projekterade, kommer enutbyggnad att kunna ske snabbt och därigenom geomedelbara sysselsättnings- och konjunkturpolitiskaeffekter.Vi föreslår därför att pågående arbeten på nuvarande E4Ljungby--fullföljs så att denna enligt befintligplan byggs ut som motorväg till Helsingborg.Riksväg 23För och även för stora delar av sydöstraSverige, däribland området '''', en viktig uppgift som interregionalförbindelse inom . Genom denna förbindelseknyts de centrala delarna av småländska inlandet, norradelarna av län och även betydande delar norrdärom, samman med de centrala delarna av , såsomMalmö--, Hässleholms- ochKristianstadsområdena.För har det känts angeläget att i olikasammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion somhuvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet ochbehovet av en snar upprustning av denna led.Malmö--är på många områden, såsomexempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildningoch forskning samt avancerad sjukvård (regionsjukvård),centrum för . Det är av största betydelse attKronobergs län kan ha goda förbindelser med --. Den service och de tjänster som finns därbör komma alla invånare i regionen till godo, oberoende avvar man är bosatt.Kronobergs län och områdena norr därom bildar dels iflera verksamheter en gemensam region med , dels ettuppland för många skånska företag inom industri ochhandel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster ochpersonliga kontakter äger rum i båda riktningarna. Demycket omfattande kontakterna inom olika delar avnäringslivet i och medför att bådetransportintensiteten och transportvolymen blir myckethög. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att dettautbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har likagod standard som de på andra håll i landet.Vi föreslår därför att utbyggnaden av väg 23 skallfortsätta, att vägen får en enhetlig numrering och skyltning() ----och att vägeninförs i det nationella stomvägnätet samt får en till dettaavpassad standard.Väg 25En annan väg av stor betydelse för , inteminst för länets näringsliv, är väg 25, som sammanbinderKalmar----och . Denna vägsstandard är mycket ojämn. Stora brister finns mellanHovmantorp och samt från Hallandsgränsen tillHalmstad. Dessa delar bör med hög prioritet rustas upp.3.2 JärnvägarJärnvägstrafiken mellan /ochGöteborg på den s.k. kust--till--kustbanan är viktig förKronobergs län. Längs banan finns 16 kommuner medsammanlagt en miljon invånare. För områdets utveckling ärdet viktigt att ha goda gods- ochpersontransportmöjligheter. Många företag har järnvägensom bas för sina transporter.Banan är inte bara viktig förbindelse mellanSydöstsverige och . Den är också en viktig länkut i det övriga järnvägsnätet, inte minst genomanslutningarna i , , och Karlskrona.Företagen behöver för sin framtida konkurrenskraft ett bratransportsystem med säkra leveranser, ''just in time''.Sydöst- och hör till de mestförsurningsdrabbade delarna av landet. Genom att föraöver mera transporter till järnväg kan de försurandeutsläppen minskas.Befintligt utredningsmaterial visar att med ett förbättratunderhåll och investeringar till rimliga kostnader, i t.ex.spårupprustningar, kan restiden från kust till kust minskasmed . Med modernarevagnmaterial kan restiden pressas ytterligare med 20minuter. Restiden blir därmed jämfört mednuvarande ca 5 timmar.Vi föreslår att investeringarna i spårupprustningar ochvagnmaterial fortsätter i oförminskad och helst ökad takt såatt ovannämnda restider blir verklighet inom en icke alltföravlägsen framtid.I detta sammanhang vill vi aktualisera en annan för länetviktig järnvägsfråga. Det gäller den nära föreståendeintroduktionen av snabbtåg på stambanan mellan Malmöoch . Vi anser det vara nödvändigt att dessa tåggör uppehåll i . Det är viktigt för länet och skullebidraga till att kraftigt öka resandet på kust-till-kustbanan.Järnvägen mellan och är av storbetydelse för den västra delen av . Här harSJ beslutat avveckla persontrafiken. Detta är en i mångaavseenden mycket märklig åtgärd. Det har under senare årinvesterats betydande summor pengar i denna bandel. Attavveckla persontrafiken måste vara att betrakta somkapitalförstöring. Vi vet också att den s.k. Västkustbananstår inför en betydande upprustning. Bandelen --borde kunna fylla en stor uppgift som ett andraeller tredje spår för en del av denna bana. Vi anser att statenpå ett eller annat sätt skall medverka till attpersontrafiken -- med tillhörande tågstopp i --skall återupptas på sträckan --. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarutbildning och fastaforskningsresurser till ett nätverksuniversitet i sydöstraSverige,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ingenjörsutbildning vidHögskolan i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av antaletutbildningsplatser vid ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett helhetsgrepp påden skogliga FoU-verksamheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering till av densydsvenska skogsforskningen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avskogsteknikerutbildning till ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av del avjägmästarutbildningen till ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av skogligt FoU-centrum till ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett regionalt kompetenscentrumför verkstadsindustrin i ,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av Europaväg4,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av tillEuropavägsstandard,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av väg 25,213. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den s.k. kust-till-kustbanan,214. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbtågsintroduktionen påstambanan mellan och ,215. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om persontrafiken på sträckanHalmstad--Hässleholm.2