ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fö328 · 1993-01-26 00:00:00 — När härskare sedanhotade västvärlden med vedergällningsaktioner fanns detunderrättelsekällor som förutspådde minfällning i vissasvenska större hamnars inlopp.En sådan hamn var Göteborg.Hade så skett skulle betydande problem ha uppstått medminröjningen i . Marinkommandotoch försvarsområdet förfogade nämligen över endast ettminröjningsfartyg av format och två smärre minsvepare avfiskebåtstyp.Förr och nuTidigare hade svenska marinen ett stort antal fartyg förminröjning. I förbanden ingick även hjälpminsvepare, dvs.fiskefartyg som rekvirerats till krigsorganisationen. På1950- och 60-talen fanns flera hundra sådana fiskefartyg tillhands i minröjningsflottiljerna.I dagsläget är dessa hjälpfartyg få. Det beror främst påatt lämpliga fiskefartyg är så mycket färre i vårt land i dag.Behovet av lämpliga hjälpfartyg för minröjning äremellertid stort.Chefen för marinen, amiral , skriver iNya Hårda Bud 1992 bl.a. följande:Minkrigsförbanden är nödvändiga om vi skall kunnamöta ett minhot. De behövs också i neutralitetsförsvaret tillsjöss och för skydd av sjöfarten. De används också för våregen minutläggning, för spaning och övervakning och inteminst för ubåtsjakt inomskärs och kustnära.Anpassade modulerMarinchefen är intresserad av fiskefartyg somhjälpfartyg i minkrigsförbanden. Problemen är bristen pålämpliga fartyg i den svenska fiskeflottan.En lösning vore att marinen inom ramen förfartygsanskaffning finge bidra till att förbereda fiskefartygför minröjningsfunktioner under byggnaden. kunna utforma fartygen så att hela moduler medutrustning för minjakt och kanske även ubåtsjakt lätt kundeanbringas i ett beredskapsläge.För att få tillgång till fiskefartyg av lämplig storlek,material och med tillräcklig motorstyrka måste beställarnabli intresserade av särskilda ekonomiska villkor. Marinenmåste givetvis betala för sig men till ojämförligt lägre prisän vid egna nybyggen för minjakt. För att lockafiskebåtsbeställare att anpassa sina fartyg för marinensbehov i krig och avspärrning är speciella lån och lånevillkorsannolikt den bästa modellen.Stimulans även åt yrkesfisketDet skulle innebära en ny typ av fiskerilån med statligalånegarantier för fiskefartyg anpassade förminkrigsförband. Det skulle innebära enstimulans åt yrkesfisket i vårt land.Frågan har allvarligt diskuterats och varbl.a. föremål för ett särskilt betänkande i riksdagen1986/87:4. Från marinens och yrkesfiskets sida var intressetpositivt. Behovet av hjälpminröjningsfartyg var mycketstort -- då som . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringsmodeller förhjälpminfartyg i marinen.
mot · GG02Fö329 · 1993-01-26 00:00:00 — Flyttning av luftvärnets tekniska utbildning (LvTS) från till beslöt att flytta Lv6 frånGöteborg till samt att också flytta luftvärnetstekniska utbildning (LvTS) från till Östersund.Nu föreslås i propositionen att huvuddelarna av Lv4 skallflyttas från till Halmstad.När flyttningen av luftvärnets tekniska utbildningdiskuterades, var andra alternativ än aktuella.Ett alternativ var flyttning till . Detta förkastadesdärför att det inte fanns plats inom I16-området. Dessutomskulle investeringskostnaderna bli mycket stora. Ett annatalternativ utgjorde arméns luftvärnscentrum (LvC) iNorrtälje som av många skäl ansågs lämpligt. MenNorrtäljealternativet förkastades slutligen p.g.a. platsbristoch alltför stora investeringskostnader.Genom beslutet att flytta LvTS till ochdärigenom samordna med arméns underhållscentrum(AMC) krävs förhållandevis små investeringskostnader.Vidare uppnås en god samordning med annan tekniskutbildning och verksamhet i armén. Däremot blirdriftskostnaderna större än i de andra alternativen främstdärför att det omfattande behovet av krigsmateriel i dentekniska utbildningen kan uppfyllas. I finns juinte något luftvärnsregemente. Närmasteluftvärnsregemente är beläget i respektive Norrtälje.Även utbildningen i övrigt förlorar på att övningarna inteenkelt och praktiskt kan samordnas med andraluftvärnsförband.En annan mycket stor nackdel med flyttningen tillÖstersund är allvarlig. Det har nämligen visat sig attsvårigheterna är mycket stora att få de tekniskt utbildadeoch mycket kompetenta officerarna vid LvTS i attflytta till . Risken att förlora en unik, dyrbar ochför luftförsvaret nödvändig kompetens är stor.Det nu aktuella förslaget att även flytta Lv4 i tillHalmstad har emellertid skapat en ny situation. Det somsannolikt sker med F14, d.v.s. en avveckling, kan frigöralokaler som användes för teknisk utbildning och somborde kunna utnyttjas även för luftvärnets tekniskautbildning. Investeringsläget ändras avsevärt.Samordningsvinsterna som uppkommer mellan LvTS ochett stort luftvärnsregemente i blir betydande.Dessutom borde denna lösning göra det mycket lättare attfå de tekniska officerarna vid LvTS i att flyttamed till eller att pendla mellan ochHalmstad.Det måste slutligen understrykas att detta förslag kräveren omprövning av junibeslut omflyttning till . Det är förståeligt omregionalpolitiska skäl kommer att anföras mot denna nyalösning. Men än tyngre väger avsevärt lägre såvälinvesterings- som driftskostnader och icke minst attutbildarkompetensen inte går förlorad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyttningen av luftvärnetstekniska utbildning (LvTS) från till .
mot · GG02Fö332 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning av marin personal Utbildning för marinens personal i samtligautbildningsanstalter måste utredas innan man gör lokalaminskningar eller sammandragningar.De största besparingarna görs inomStockholmsområdet.Utbildningen bör förläggas till två områden --och . Ett undantag bör göras förGotland () där nuvarande utbildningar bibehålles avregionalpolitiska skäl.Vidare bör även en del av den militära utbildningensäljas till den civila marknaden där så är möjligt, t.ex.skyddsutbildning eller annan utbildning som kan intresseraden civila marknaden. Detta för att bl.a. bibehållakontinuitet och kvalitet på utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att se över utbildningen av marin personal.
mot · GG02Fö401 · 1993-01-26 00:00:00 — Bevarandet av Styrelsen för psykologiskt försvar Som en konsekvens av den ekonomiska krisen kommeren rad neddragningar att ske inom totalförsvaret. Hur manskall effektivisera och spara är ännu outsagt, men det finnssignaler om tänkta sammanslagningar alternativtöverförande av arbetsuppgifter till andra myndigheter.Utan tvekan finns en förutsättning för ett närmande mellanSRV () och ÖBC (överstyrelsen förcivil beredskap) med 750 respektive 150 anställda. Däremotär det oerhört viktigt att den lilla organisationen psykologiskt försvar (SPF) med 9 anställda får förblifristående.SPF kan i fredstid tyckas vara oansenlig men bakom sighar den en stor planerad och övad organisation, vilken medkort varsel kan träda i funktion i kris- och krigstider.Betydelsen av snabb och korrekt information i svåra tiderkan inte nog understrykas. Det psykologiska försvaretsnätverk på olika nivåer är ett viktigt motmedel motryktesspridning och fientlig desinformation som skullekunna skapa panik och uppgivenhet.Med SPF på riksnivå samt representanter centraltplacerade i civilområdena, länsstyrelserna ochkommunerna finns goda förutsättningar för effektivförmedling av information och nyheter till allmänhet ochmassmedia.Om SPF skulle anknytas till civilförsvaret och därmedges en mer perifer roll minskar inte bara organisationensmöjligheter att fungera utan även dess trovärdighet. Endastsom en självständigt arbetande enhet i händelsernascentrum kan det psykologiska försvaret verka på rätt sätt.Låt gärna SRV och ÖCB gifta sig men låt dem inte adopteraSPF! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Styrelsen för psykologisktförsvar.
mot · GG02Fö403 · 1993-01-26 00:00:00 — Civilförsvaret utbetalar ersättning med /dag tillarbetsledare i form av befattningspeng. Det är ofta småbelopp som utbetals eftersom övningarna ofta omfattarendast 2--. Dessa utbetalningar innebär ganska högaadministrativa kostnader för civilförsvaret.Ofta har man gemensamt beslutat att skänka sina pengartill välgörande ändamål, som i sig kan vara behjärtansvärt.Detta till trots skulle säkert ingen sakna dessautbetalningar, men några slantar och mycket arbete sparasin. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av reglerna förbefattningspeng.
mot · GG02Fö405 · 1993-01-26 00:00:00 — Anslag för byggande av skyddsrum m.m. Arbetslöshetssituationen är mycket bekymmersam inomalla sektorer av arbetsmarknaden. Den grupp som drabbatsallra hårdast är byggnadsarbetarna och andra yrkesgruppersom är beroende av byggnadsverksamheten. Mer än 30 000,dvs. av byggnadsarbetarna var arbetslösa i december1992.Mot den bakgrunden borde alla möjligheter tas tillvaraför att få igång byggnadsverksamheten, bl.a. genomtidigareläggning av offentliga investeringar.Inom försvarsdepartementet finns anslaget H 2 förskyddsrum m.m. Utgiften för att bygga skyddsrum /. Anslaget förinnevarande år uppgår till och enligtbudgetpropositionen är förslaget 495,6 miljonerkronor. Försvarsministern anför i sin bilaga tillbudgetpropositionen att han av besparingsskäl minskatanslaget och att bristtäckningsåtgärder bör begränsas.Samtidigt har i ett brev till regeringenredovisat konkreta möjligheter att bygga drygt 11.000skyddsrum till en kostnad av under tvåtill för att täcka en brist på skyddsrum ochliknande som finns i olika delar av landet. Åtgärden skullege en sysselsättningseffekt på 580 årsarbeten.Räddningsverkets motiv för att bygga skyddsrummenunder innevarande lågkonjunktur är att priset är lågt och attdet kan ge sysselsättning i då arbetslösheten stiger,inte minst inom byggsektorn.Det är mot den här bakgrunden märkligt att regeringeni budgetpropositionen inte skapat möjligheter förRäddningsverket att komplettera nätet av skyddsrum på etttillfredsställande sätt. Investeringar av denna karaktär ärprecis vad som bör åstadkommas i nuvarande konjunktur.Det är en samhällsekonomiskt effektiv användning avresurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyddsrumsbyggande.
mot · GG02Fö601 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade om en ny lokalorganisation som bl.a. innebar att flygkuststationen påSturup skulle bibehållas och den på skulle avvecklas.Regeringen beslöt på begäran attompröva beslut. Kustbevakningsflygetskulle nu enligt regeringens beslut vara utgångsbaserat påSäve och . Berörda kustlän i ficktyvärr inte möjlighet att före beslutet inkomma med sinasynpunkter på förändringen.I mars 1992 gjorde länsstyrelserna i , ochKalmar län en gemensam framställning till regeringen omatt genomförandet av beslutet anpassades så att störstamöjliga effekt för kustbevakningsflyget kunde uppnåsgenom att kunde behållas som bas förkustbevakningsflyget. Detta ansåg man skulle kunna skeutan att verksamheten med som bas för västraregionen påverkades.Länsstyrelserna redovisade i framställningen de storabehov som finns av havsövervakning i södra ochmöjligheterna att kunna genomföra denna på ett effektivtsätt från . Den effektiva tiden över hav blir avsevärtstörre än vid en basering på . En mycket betydande tidkommer under ett arbetsår att åtgå till ''överlandflygning''från jämfört med Sturup.Regeringen avslog framställningen.Vi anser att förutsättningarna i förändratssedan regeringens senaste beslut. Omfattande beslut hartagits eller planeras . byggandet av Öresundsförbindelsen och viktigasvenska satsningar på infrastrukturen som kommer att ge enökad trafik bl.a. från hamnarna i och Ystad.I , och Mukran planeras investeringari hamnar och järnvägar, en andra fast förbindelse kommermellan och fastlandet Mecklenburg--Vorpommern.Dessutom byggs en motorväg mellan och detta bidrar till att stärka och somviktiga utskeppningshamnar för kontinenttrafiken. Dettamedför givetvis en ökad sjötrafik.Efter Sovjetväldets fall har det tillkommit nya stater runtÖstersjön. Härigenom har trafiken också ökat. Inte minstkan man se tendenser till illegal verksamhet över havet.Detta gäller inte bara människosmuggling. Smugglingen avsprit, narkotika och vapen verkar att öka starkt.Denna mycket oroande utveckling måste stävjas. Därförkrävs bl.a. tillgång till den avancerade flygspaning somkustbevakningens 212 kan erbjuda vid en basering påSturup. kan då nås snabbt utan försenandelångflygning över land.Från 1993-01-01 har etablerat en ekonomisk zonsom ytmässigt överensstämmer med den tidigarefiskezonen. Detta medför ett utökat behov av flygspaningur bl.a. miljöskyddsoch sjötrafikkontrollsynpunkt.Behovet av flygspaning i södra har enligt våruppfattning ökat avsevärt till följd av de förändringar somvi beskrivit ovan. Frågan om en flygkuststation på därför omprövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förnyad prövning av placering aven flygkuststation på .
mot · GG02Fö602 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade om nylokal organisation, och detta innebar att flygkuststationenpå skulle bibehållas och den i utanför Göteborgskulle avvecklas.Länsstyrelserna i badregeringen att ompröva beslutet. Det gjorde regeringen ochden beslöts att skulle hasin bas på och Bromma.De fyra länen i som berörs av beslutet harinte fått tillfälle att inkomma med synpunkter föreregeringens beslut, och därför överlämnades till regeringeni mars -92 en framställning i ärendet.I denna framställan hemställes att ska behållassom bas för kustbevakningsflyget utan att verksamheten påSäve påverkas.Det finns stora behov av havsövervakning i ,och de har avsevärt ökat på grund av illegal verksamhetöver havet med ''import'' av narkotika, vapen, flyktingarm.m. sedan Sovjetblockets sönderfall. Även urmiljöskydds- och sjötrafikkontrollsynpunkt har ett behov avutökad flygspaning framkommit. Detta beroende påplanerade satsningar på hamnar och båtförbindelser mellanSkåne och kontinenten. och kommer attbli mycket viktiga utskeppningshamnar förkontinenttrafiken, vilket medför en ökad sjötrafik. Även enfast förbindelse över kommer att spela stor roll ikustbevakningen.För att stävja denna oroande utveckling av illegal importsom nämnts ovan fordras avancerad flygspaning, varifrånsödra kan nås utan försinkande långflygning överland, som det skulle innebära om basen låg på Säve.Havsytan i /södra , som kan avspanasfrån , är ca 50 000 kvm. Motsvarande yta iVästkust/är ca 12 000 kvm.Effektiv tid i insatsområdet över hav blir avsevärt störreom basen ligger på . En komplettering från Sturupför att förstärka en insats över kan lätt ske. Vidmotsvarande insats mot södra från fårhuvuddelen av flygtiden förläggas över land. Under ettarbetsår kan ''överlandflygningen'' från uppgå till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ompröva frågan omflygkuststationernas placering så att stationen i kanbibehållas.
mot · GG02Fö603 · 1993-01-26 00:00:00 — beslutade om nylokal organisation. Beslutet innebar bl.a. attflygkuststationen i skulle bibehållas medan den iSäve skulle avvecklas.På begäran av bl.a. i och omprövade regeringen beslut. Eftergjord omprövning beslutade regeringen den 19 december1991 att kustbevakningsflyget skulle vara utgångsbaserat påSäve och Bromma.De fyra kustlänen i , vilka berördes avbeslutet, hade inte beretts tillfälle att före regeringensbeslut inkomma med sakunderlag eller synpunkter påförändringen.Länsstyrelserna i , , län överlämnade därför tillregeringen en gemensam framställning om attgenomförandet av beslutet anpassades så att största möjligaeffekt för kustbevakningsflyget kunde uppnås. För att nåeftersträvad effekt hemställdes om en anpassning avregeringens beslut så att kunde behållas som bas förkustbevakningsflyget utan att verksamheten med sombas för västra regionen påverkades.Regeringens beslut att låtakustbevakningsflyget vara utgångsbaserat på grundarsig på en bedömning av att och är likvärdigafrån sjöövervakningssynpunkt och i fråga om beredskapenför räddningstjänst. Däremot ansåg regeringen detföreligga möjligheter till samverkan med andra statligamyndigheter inom flygverksamheten och räddningstjänstenvid val av som utgångsbas.I kommer att genomförasomfattande satsningar på utbyggnad av infrastrukturen.Det gäller t.ex. Riksgodsbangård syd i , elektrifieringav --samt utbyggnad av hamnarna iYstad och Trelleborg.Planerade järnvägs- och hamninvesteringar i ,och Mukran, en andra fast förbindelse mellanRügen och fastlandet Mecklenburg--samtbyggandet av en motorväg mellan och till att stärka och som viktigautskeppningshamnar för kontinenttrafiken, vilket medförökad sjötrafik.Sovjetblockets sönderfall skapade en mängd av friastater runt om . Trafik av såväl positivt som avicke önskvärt slag är under stark ökning i södraÖstersjön. Man kan tyvärr redan nu se tydliga tendenser tillillegal verksamhet över havet, bl.a. smuggling av människoroch varor. Illegal ''import'' av narkotika, vapen, flyktingarm.m. kommer med stor sannolikhet att öka. Redan nu ärsmugglingen betydande vad avser sprit och narkotika.För att kunna stävja denna oroande utveckling krävsbl.a. tillgång till den avancerade flygspaningen somkustbevakningens 212 kan erbjuda vid en basering påSturup, varifrån södra kan nås utan försinkandelångflygning över land.Sverige etablerade en ekonomisk zon,ytmässigt överensstämmande med den tidigare fiskezonen.Detta medför ett utökat flygspaningsbehov från bl.a.miljöskydds- och sjötrafikkontrollsynpunkt. Den havsyta iÖresund--södra , som med direkt anflygning kanavspanas från är ,medan motsvarande yta i Västkust--Vänern-området ärcirka 12 000 kvadratkilometer.Det behov av flygspaning i södra som tidigaredeklarerats har avsevärt ökat till följd av de förändringarsom beskrives ovan. Därför bör beslutet omprövas så attäven behålls som utgångsbasering förkustbevakningsflyget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående behovet av att behållakustbevakningsflyget på .
mot · GG02Fö604 · 1993-01-26 00:00:00 — Flygkuststationens lokalisering i hardiskuterats och prövats . 1991 beslutadekustbevakningen att flygkuststationen i skullebibehållas medan den i skulle avvecklas.Länsstyrelsen i begärde då attregeringen skulle ompröva beslut. Eftergjord omprövning beslutade regeringen den 19 december1991 att kustbevakningsflyget skulle flyttas från ochvara utgångsbaserat på Säve.De fyra kustlänen i , vilka berörs avbeslutet, hade dock inte beretts tillfälle, att före regeringensbeslut, inkomma med sakunderlag eller synpunkter påförändringen.Därför överlämnade länsstyrelserna, , iKristianstads, , och engemensam framställning till regeringen där man påtaladeatt genomförandet av beslutet anpassas så att störstamöjliga effekt för kustbevakningsflyget uppnås. För att nåeftersträvad effekt hemställdes om en anpassning avregeringens beslut så att kan behållas som bas förkustbevakningsflyget utan att verksamheten med sombas för västra regionen påverkas.I framställningen redovisades också de stora behov somfinns av havsövervakning i södra ochmöjligheterna att från genomföra denna effektivt.Kustbevakningsflygets huvuduppgift, att göra insatser överhav, blir avsevärt större i effektiv tid vid en basering påSturup. En komplettering från för att förstärkainsatserna över kan lätt ske och då medanflygning över hav. Vid motsvarande insats mot södraÖstersjön från får däremot, när flygningen av tids-eller andra skäl måste ske kortaste vägen, huvuddelen avflygtiden förläggas över land. Under ett arbetsår kan''överland-flygningen'' från uppgå till cirka 50 000 km.Regeringens belut att låtakustbevakningsflyget vara utgångsbaserat på grundarsig på en bedömning av att och är likvärdigafrån sjöövervakningssynpunkt och i fråga om beredskapenför räddningstjänst. Däremot ansåg regeringen detföreligga möjligheter till samverkan med andra statligamyndigheter inom flygverksamheten och räddningstjänstenvid val av som utgångsbas.Förutsättningarna för samhällsutvecklingen i Malmöhuslän har emellertid förändrats under de senaste åren.Riksdagen har beslutat bygga en fast Öresundsförbindelse.Sverige har ansökt om medlemskap i och godkänts. Även de politiska förändringarna i länetsutländska närområde påverkar länets utveckling.I kommer attgenomföras omfattande satsningar på utbyggnad avinfrastrukturen. Planerade järnvägs- ochhamninvesteringar i , och Mukran, enandra fast förbindelse mellan och fastlandetMecklenburg-Vorpommern samt byggandet av enmotorväg mellan och bidrar ytterligare tillatt stärka och som viktigautskeppningshamnar för kontinenttrafiken.Behovet av havsövervakning söder om medkustbevakningsflyg kommer som en följd härav att öka.Med anledning av detta och av de skäl som de fyrakustlänen ovan tidigare anfört anser vi att regeringensbeslut omprövas så att kustbevakningsflyget får behållaSturup som utgångsbasering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kustbevakningsflyg på .
mot · GG02Fö605 · 1993-01-26 00:00:00 — Bevakningen av de svenska havsområdena blir enalltmer angelägen uppgift i och med de förändringar somsker i omvärlden.När det gäller bevakningen av luftrummet harluftfartsverket hand om själva trafiktillsynen, ochflygvapnet hanterar själva bevakningen.När det gäller havet sker trafiktillsynen avsjöfartsverket. När det gäller bevakningen sker denna iparallella organisationer, där såväl marinen somkustbevakningen har såväl radarövervakning som ett antalgråa småfartyg som far runt och kontrollerar.Detta är inte en optimering av resurserna. Det ger ocksåen oklar ledningsstruktur. En effektivare, säkrare ochmodernare struktur skulle erhållas om kustbevakningeninordnades i marinen där kompetens för stora kompliceradeinsatser till havs finns. Parallellorganisationer förmyndighetsutövning bör undvikas.Genom en sådan föränding skulle också sjöräddningenkunna få en fastare struktur under marinens ledning, istället för nuvarande ad hoc-struktur. övergick till att bli en marinfrivilligorganisation, skulle ledning och insatser optimeras.Det finns all anledning att snabbt utreda hur den svenskakustbevakningen skall kunna effektiviseras. är en suboptimering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska .