mot · GG02Jo28 · 1993-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:183 Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen I den trädgårdsnäringsutredning som lämnades tillregeringen föreslogs bl.a. att ett statligtstöd om skulle avsättas förcentrala insatser för att underlätta en EG-anpassning. Inomramen för detta belopp föreslogs att minst en miljon kronorper år skulle destineras till konsumtionsfrämjandeverksamhet.I propositionen föreslås att tilldelasträdgårdsnäringen fram till ett eventuellt EG-inträde den 1januari 1995. Regeringen ökar alltså stödet jämfört med vadutredningen föreslagit. Detta är positivt, eftersomträdgårdsnäringen kommer att utsättas för storapåfrestningar både före och vid ett eventuellt EG-inträde.Stödet skall gå till produktutveckling, utveckling avmarknadsprognoser, introduktion av ny teknik samtinsatser för att effektivisera marknadssidan.Konsumtionsfrämjande verksamhetI propositionen framhålls att stöd inte bör utgå tillkonsumtionsfrämjande verksamhet. Skälet anges vara attsådana åtgärder inte kan motiveras utifrån de behov avanpassningsåtgärder som finns till följd av ett svenskt EG-inträde.Vi delar inte denna uppfattning. Medel ur anslaget böräven kunna beviljas för konsumtionshöjande verksamhet,så som också utredningen föreslagit. Skälen till detta ärflera.Svenskarnas konsumtion av frukt och grönsaker ärinternationellt sett liten. Trots stora ökningar de senastedecennierna behöver konsumtionen höjas, inte minst avfolkhälsoskäl.Genom att prisregleringsavgifterna på handelsgödseloch bekämpningsmedel har slopats bortfaller de medel somav näringen tidigare destinerats till konsumtionshöjandeverksamhet, främst genom Trädgårdsfrämjandenas försorg.Näringen har av olika skäl svårt att ersätta dessa medel påegen hand.Inom EG kan medel ur EG-budgeten påräknas förkonsumtionsfrämjande insatser för viktiga produkter somäpple och citrus. Man diskuterar inom EG nu möjlighetenatt också utsträcka detta stöd till grönsaker. För att stärkaden svenska trädgårdsnäringens konkurrenskraft är det avvikt att den kompetens som byggts upp i kanbibehållas fram till ett eventuellt medlemskap.EG-informationInför ett eventuellt EG-medlemskap är det av stor viktatt de enskilda trädgårdsföretagen ges information om vilkaförändringar ett medlemskap kommer att medföra. Genomen effektiv information ökar möjligheterna förträdgårdsnäringen att konkurrera framgångsrikt på EG-marknaden. För att denna övergripande information skallmöjliggöras bör delar av de anslagna 25 miljonerna kunnaanvändas.EnergibeskattningEnergibeskattningen är en betydande kostnadspost förträdgårdsnäringen. I propositionen tas problemet upp mennågra konkreta förslag läggs ej. Trädgårdsnäringenssituation är dock så besvärlig att åtgärder bör vidtagassnarast möjligt.Inom EG gynnas trädgårdsnäringen genom enbetydande särbehandling. Den är bl.a. i princip befriad frånenergiskatt, vilket i regel innebär lägre beskattning än förindustrin. Svensk trädgårdsnäring utsätts därigenom förkonkurrens som inte sker på lika villkor. Detta gör attsvenska trädgårdsföretag riskerar att slås ut, trots att deskulle hävdat sig väl om de haft samma konkurrensvillkorsom gäller inom EG.På sikt blir detta dyrbart för de svenska konsumenternaoch minskar också sysselsättningen i Sverige.I dag betalar trädgårdsnäringen av denenergioch koldioxidskatt som utgår på de fossila bränslensom används för värmeproduktion. Om energiskattenslopades helt för trädgårdnäringen, såsom gäller förindustrin , och på koldioxidskattenbetalades så skulle trädgårdnäringen få välbehövligskattelättnad.Enligt gällande riksdagsbeslut skall trädgårdsnäringen1995-01-01 övergå till en energibeskattning lika medindustrin. Vi anser dock att det finns starka skäl för att slopaenergiskatten helt 07 01 och behålla den 85-procentiga nedsättningen av koldioxidskatten även efter 95-01-01.Skälen för detta är att trädgårdsnäringen på så sätt får ennågot lägre energibeskattning än industrin, vilket stämmerväl med förhållandena inom EG. Det innebär också attträdgårdsnäringen får behålla fördelen med direktavdrag avskatten vid inköp av bränslet.Den merkostnad som detta skulle innebära kommer tillbetydande del att finansieras av att det blir flerträdgårdsföretag som överlever, vilket ökarskatteintäkterna. Tas även hänsyn till den ökadesysselsättningen, så kvarstår knappast någonnettobelastning på statsbudgeten.RådgivningsverksamhetI propositionen föreslås att rådgivningsverksamhetenförstärks genom att två miljoner avsätts förkompetenshöjande utbildning av näringsutövarna. En välfungerande trädgårdsrådgivning är en förutsättning för attnäringen skall utvecklas positivt. Dennarådgivningsfunktion blir än väsentligare i samband med detförändringsarbete som sker genom närmandet till EG.Efter lantbruksnämndernas inordnande underlänsstyrelserna har, som förutspådde,trädgårdsnäringen kommit i kläm. Länsstyrelsernas ökandebenägenhet att dra in tjänster på rådgivningsområdet måsteupphöra. Regeringen bör i regleringsbrev tydligt fastställalänsstyrelsernas skyldighet till länsövergripanderådgivningsansvar till trädgårdsnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till konsumtionsfrämjandeinsatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till informationsinsatser omeffekterna för trädgårdsnäringen av ett eventuellt EG-medlemskap,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trädgårdsnäringensenergibeskattning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsstyrelsernas skyldighet tilllänsövergripande rådgivningsansvar.