mot · GG02Ub79 · 1993-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens I regeringens proposition Högre utbildning för ökadkompetens 1992/93:169 föreslår regeringen en omfattandeomstöpning av den höge utbildningen. Man föreslår blandannat ett helt nytt system för resurstilldelning till högskolandär poängproduktionen blir en styrande faktor och en nyexamensordning.Hård styrningI ett system baserat på poängproduktion får högskolornastarka incitament till att ge utbildningen i hårt styrda linjer.En titt i UHÄ:s verksamhetsberättelse visar mycket snabbtatt den största skillnaden i genomströmning finns mellanlinjer och fristående kurser. Det är så av naturliga skäl.De fristående kurserna rymmer, förutom dengrundläggande utbildningen, ofta fort- och vidareutbildningsamt distansundervisningen. Dessutom bedrivs en del av defristående kurser som kvällsundervisning med studentersom har råd att ta på sig för att genomföra kursen.Alla studenter är kanske inte ute efter att ta examen menfår stort utbyte av kursen ändå, både för egen del och i ettsamhällsperspektiv.Högskolor med större andel fristående kurser ängenomsnittet missgynnas i det nya systemet där betalningges för helårsprestationer. Det leder till att studenterna igenomsnitt får en sämre utbildning med färreundervisningstimmar vid dessa högskolor, trots atthögskolan för jämförbara kurser har samma siffror somandra högskolor. Regeringen jämför äpplen och päron i sinresursfördelning.Om högskolorna tillämpar ett liknande system vid deninterna fördelningen av resurserna kommer studenter vidfristående kurser fortfarande att vara missgynnaderesursmässigt jämfört med de studenter som gårmotsvarande kurser inom linje.Samtidigt rymmer de fristående kurserna mångafördelar för studenterna som får möjlighet att kombineraihop en utbildning efter eget tycke och smak. Det ger ocksåmöjligheter för en bättre och snabbare anpassning efter enflexibel arbetsmarknads krav. Studenterna blir också meramedvetna om sina studieval. Sammanfattningsvis är det vårbedömning att det av regeringen föreslagnaresursfördelningssystemet minskar istället för ökarvalfriheten för den enskilde studenten.Utbildningsfabriken tillbakaHögskoleutredningen visade i sitt huvudbetänkande hurinförandet av linjesystemet varit till förfång förvetenskapligheten i utbildningen; i stället ökadesnuttifiering och fragmentering av kunskapsstoffet. Med detnya systemet kommer högskolan tillbaka till ettfabrikstänkande där poängproduktion är den övergripandedrivkraften.Högskolorna tjänar på att i det nya systemet ta in ungastudenter direkt från gymnasiet som snabbt och smärtfrittkan strömma igenom utbildningen. Ifrågasättande ochkritiskt tänkande riskerar att hamna i bakgrunden för renfaktainlärning. Homogena studentgrupper gör att nyafrågeställningar har mycket liten chans att komma fram.Studenter från studieovana hem med större behov avstudievägledning för att slussas fram till en examen blirovälkomna gäster i den nya högskolan. De stör strömmen iden väloljade banan genom att kräva för att vänjasig vid högskolemiljön och att ställa ovana frågor.Nytt resursfördelningssystemKonstruktionen av det resursfördelningssystem somregeringen föreslår rymmer alltså en rad nackdelar. Detenda rimliga är i stället ett system där högskolorna får betaltför utnyttjade årsstudieplatser, vilket ocksåHögskoleutredningen påpekade i sitt betänkande omresurser till högskolans grundutbildning. Antaletårsstudieplatser som varje högskola får avgörs av riksdagenefter de mål man har satt upp tidigare.Dessa mål måste dock inkludera mera än renaproduktionssiffror. Ett exempel på ett sådant mål kan varaatt bryta den sociala snedrekryteringen och få studenterfrån olika miljöer med många olika erfarenheter. Ett annatmål kan vara att få en jämn könsfördelning inom de olikadisciplinerna.ErsättningsnivåernaResursberedningen och propositionen har använt sig avandra per capita-belopp än dem som högskoleutredningenräknade fram i sitt slutbetänkande. Till exempel angavskostnaden för en humanistplats till och ensamhällsvetarplats till i 1991/prisnivå.Pris- och löneomräkningen borde ha inneburit att dessapriser justerats uppåt, men i stället anges båda kategoriernavara värda , utan motivering.Basnivån i resursbetänkande varockså en lägsta rimlig resursnivå vars belopp var satt medtanke på att den totala kostnaden för högskoleutbildningeninte fick öka.Högskoleutredningen framhöll i sitt huvudbetänkandedet nödvändiga i att inslagen av individuell handledning fårmycket större utrymme i framtidens skola. Där fannsansatsen till en pedagogisk bedömning av de olika linjernasbehov av medel. Detta saknas tyvärr i regeringensframställning.Vänsterpartiet föreslår att regeringen återkommer tillriksdagen med ett nytt förslag till resursfördelningssystemenligt vad som ovan anförts.Vid avslag på detta förstahandskrav föreslårVänsterpartiet uppjustering av per capita-ersättnigen medHögskoleutredningens förslag som en miniminivå och ettupphävande av maximigränsen för antaletbidragsberättigade årsstudieplatser.UtbildningsvägarPropositionen har ett kapitel som behandlar denlångsiktiga inriktningen av utbildningen vid universitet ochhögskolor.Eftersom vill att regeringen återkommertill med förslag till ett annatresursfördelningssystem där lägger fast antaletårsstudieplatser som varje högskola får så ger vi här endastnågra allmänna kommentarer till detta.I takt med utbyggnaden av civilingenjörsutbildningenbör examen också kunna ges på ytterligare utbildningsorter.Detta för att ge en jämn spridning av antalet civilingenjöreröver landet. Det finns utbildningsorter i landet som haren bred kompetens och erfarenhet som möjliggör enfullständig civilingenjörsutbildning. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Vänsterpartiet hävdar att det är nödvändigt med enförlängning av grundskollärarlinjen med inriktning motårskurs 1--7. Vi har hävdat detta behov sedangrundskollärarlinjen infördes. Det är nödvändigt med enförlängning motsvarande 20 poäng bland annat för attengelska ska få plats inom utbildningen.Vänsterpartiet föreslår alltså att beslutar attgrundskollärarexamen med inriktning mot årskurs 1--7 gesförst efter 160 poäng.Vänsterpartiet anser vidare att den parallellagrundskollärarutbildning som startade är oacceptabel.De varianter som finns inom ramen för grundskollärarlinjen4--9 har tillsammans alla förutsättningar att ge grundskolanväl kvalificerade lärare.Vänsterpartiet avvisar också regeringens förslag om enkraftig neddragning av antalet förskollärare ochfritidspedagoger som utbildas.Vänsterpartiet förespråkar en fullt utbyggd barnomsorgav god kvalitet. Att då så kraftigt skära ner utbildningen närden efterfrågas rimmar dåligt med regeringens idéer omefterfrågestyrd utbildning.Vänsterpartiet föreslår därför att högskolorna iHalmstad och /samt högskolafår behålla examensrätten för barn- ochungdomspedagogisk utbildning.Beträffande optikerutbildningen, som görs treårig,föreslår regeringen att endast ska gesexamensrätt.Vänsterpartiet vill i stället förlägga utbildningen tillUniversitetet i . Skälen till detta är att det sedanlång tid funnits en välfungerande utbildning frånLinköping. Den kompetensen borde tas tillvara.Universitetet i har också en starktvärvetenskaplig inriktning. Det finns också ett etableratsamarbete med ögonkliniken på iLinköping.Vänsterpartiet föreslår alltså att iLinköping i stället för får examensrättför den nya treåriga optikerutbildningen.Beträffande den danspedagogiska utbildningen vidDanshögskolan vill föreslå en förlängningom 20 poäng för praktik. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.ExamensrättenRegeringen föreslår en strykning av föreskriften att helaallmänna linjer inte får ges som uppdragsutbildning ianslutning till högskoleutbildning i lagen(1991:1109) om uppdragsutbildning.Det rimliga borde i stället vara att ersätta formuleringenom allmänna linjer till något som bättre stämmer överensmed förhållandena i den nya högskolan.I propositionen som ligger till grund för förordningen(prop. 1984/85:195) står det att uppdragsutbildningen inteskall förekomma i utbildning som har uttaladungdomsinriktning eller som avser längre utbildning avallmän eller grundläggande karaktär, vidare attuppdragsutbildning skall avse kurser som har främst fort-och vidareutbildningssyften.Det minsta man kan begära är att dessa intentionerbehålls i lagar och förordningar. Det är inte bra förstudiemoralen att studenter som har genomgått ettansökningsförfarande där många gallras bort, och dessutomtvingas låna för att finansiera sina studier, får gå jämsidesmed dem som köpt en utbildningsplats.Hela tanken rimmar illa med principen om en rättvisbehandling och en kostnadsfri undervisning.Uppdragsutbildningskurser bör därför inte få räknas in i enexamen. Dessutom borde inte kurser ur det reguljärakursutbudet få ges som uppdragsutbildning.Regeringen lägger i propositionen fast att erkännandetav enskilda utbildningsanordnare skall ske i två kategorier,nämligen de som får rätt att utfärda examina samt de somockså får statsbidrag.För är det av avgörande betydelse att allhögre utbildning sker på ett sådant sätt att den ger insyn omden finansieras med statliga medel. Vi måste ha en offentligdebatt om inriktningen och utformningen av den högreutbildningen. Det förutsätter att offentlighetsprincipengäller.Vänsterpartiet vill nu ha ett moratorium mot fortsattprivatisering av högskolor. Om detta yrkande inte vinnergehör vill vi i andra hand få fastslaget att all utbildning somleder till statlig examen skall vara avgiftsfri för studenten.JämställdhetI propositionen finns en redovisning av fördelningen avmän och kvinnor i olika utbildningar. Det framgår att de avriksdagen uppställda jämställdhetsmålen inte infriats /93 och att förstärkta insater måste sättas in.En första förutsättning för att kunna uppnå jämställdhetinom högskolan är att den arbetsrättsligajämställdhetslagstiftningen utvidgas till att gälla ocksåutbildningsområdet.I dag har studerande och forskarstuderande med likaeller likvärdiga arbetsområden olika rättsliga möjligheterberoende på om de har reguljär tjänst (doktorandtjänst)eller utbildningsbidrag. En forskarstuderande meddoktorandtjänst har t.ex. möjlighet att anmäla enhandledare för sexuella trakasserier medan hennesforskarstuderande kollega utan tjänst inte har dennamöjlighet. Detta är oacceptabelt ur rättvisesynpunkt.Ett flertal undersökningar av förekomsten av sexuellatrakasserier på högskolan (vid ,universitets studentkår ochLantbruksuniversitetet/SLU) visar att sexuella trakasserierär ett betydande problem. Upp emot av de studerandeoch forskarstuderande uppger att de utsatts för trakasserierav olika grad -- från studiekamrater, lärare eller handledare.Trots detta har inte JÄST-gruppen behandlat denna fråga isin första rapport.Vänsterpartiet anser att den studiesociala dimensionenav jämställdhet inte får tappas bort. Kvalitetsaspekter,rekryteringsstrukturer och utbildningsinnehåll är viktiga,men den sociala situationen för kvinnor på högskolan harockså en betydande del i det faktum att grundstuderandekvinnor inte fortsätter till forskarstudier i lika hög grad sommän och att kvinnors och mäns utbildningsval fortfarandespeglar traditionella könsrollsmönster.Den ökade betoningen av traditionella universitetsidealoch universitetskulturer som avspeglar sig i regeringenshögskolepolitik torde gynna män eftersom dessa strukturerutarbetats av och för män. Ett ökat konkurrenstänkande,betoningen på yngre studentkullar och en ökad rörlighetbland studerande är några exempel på förändringar somkan komma att påverka kvinnors intresse förhögskolestudier negativt. I mycket ringa graduppmärksammas t.ex. problemet att kombineraföräldraskap och grund- och/eller forskarstudier.Ett eventuellt avskaffande av kårobligatoriet kommeratt få konsekvenser för jämställdhetsarbetet bland destuderande. Det jämställdhetsarbete som startats påhögskolor och universitet har inte sällan drivits på frånstudenthåll.Ett exempel är där initiativet tilljämställdhetsarbetet (inrättande av tjänst somjämställdhetshandläggare t.ex.) togs frånstuderanderepresentanter i universitetsstyrelsen ocharbetet med jämställdhetsfrågor bland de studerande tjänatsom en brygga mellan grund- och forskarstudier. Enförutsättning för detta arbete har dock varit stora,välorganiserade och relativt resursstarka kårer som med sinbredd kunnat ge rum för ett jämställdhetsarbete överfakultets- och ämnesgränser.Vänsterpartiet ser det som mycket viktigt att effekternaav studentkårernas jämställdhetsarbete utvärderas ochintegreras i den samlade bedömningen av ett avskaffatkårobligatorium. En försämring av detta arbete kan inteaccepteras.Kårobligatoriet och studentinflytandetVänsterpartiet anser att det är principiellt felaktigt som student också måste vara medlem i en studentkår.Det finns däremot allvarliga risker med att på det underlagsom regeringen presenterar avskaffa kårobligatoriet.Regeringen bedömer riskerna för att studentinflytandetskall minska som små. Det visar på en oreflekterad syn påstudentinflytandet.Det handlar inte bara om den kvantitativarepresentativiteten utan också om en möjlighet att sätta sigin i frågeställningarna och kompetensuppbyggnad förstudenternas representanter.Det handlar om det jämställdhetsarbete somstudentkårerna nu utför. En sönderslagning av detta skullekunna få allvarliga konsekvenser.Regeringen nämner själv att det behövs ytterligareberedning av studenternas representation i olika organ,ansvaret för studenternas sociala omvårdnad och avstudentbostäder och samlingslokaler.Vänsterpartiet vill avvakta detta beredningsarbete ochett genomarbetat förslag som ger studenterna möjlighet tillreellt inflytande innan vi är beredda att medverka till ettavskaffande av kårobligatoriet.Det är också av stor vikt att man nu när högskolandecentraliseras ändå reglerar studentrepresentationen iolika högskoleorgan. föreslår att riksdagenbeslutar att ge regeringen i uppdrag att återkomma tillriksdagen med förslag på ett reglerat studentinflytande påsåväl central som på institutionsnivå.Verket för högskoleservice och KanslersämbetetVänsterpartiet var motståndare till en uppsplittring avVerket för högskoleservice (VHS) och det som ska kallasKanslersämbetet. Vi vill därför följa upp dettaställningstagande med att föreslå en sammanslagning avdessa myndigheter.Regeringen föreslår att anslås tillRådet för grundläggande högskoleutbildning för att stödjaett internationellt lärarutbyte. anser att VHSbör ha ett övergripande ansvar för internationalisering. Depengar som regeringen föreslår ska gå till att stödjainternationellt lärarutbyte bör alltså överföras till VHS.Regeringen föreslår också att VHS får överta ansvaretför att värdera utländska lärarutbildningar från Skolverket.För att göra detta föreslås verket få ta ut en avgift för dennavärdering. kan inte acceptera en sådanavgift.Beträffande kostnader för studenter medfunktionshinder föreslår regeringen att Stockholmsuniversitet får en samordnande funktion för att fördelamedel för detta ändamål. Regeringen föreslår 8,9 miljonerkronor.Vänsterpartiet föreslår i stället att VHS får dennasamordningsuppgift och att denna summa därmed förs överfrån till VHS.Uppföljning och utvärderingDe åtgärder som regeringen nu med stor hastighet villgenomföra på högskolans område är genomgripande. Detsaknas dessvärre en uttömmande konsekvensanalys av huråtgärderna kommer att påverka olika typer av högskoloroch olika studentkategorier.Riksdagen måste enligt mening ta ettansvar för att följa upp effekterna av ett eventuellt nyttresursfördelningssystem. För att kunna utveckla enverksamhet måste det också finnas kanaler för en sådankontinuerlig parlamentarisk utvärdering av ett sågenomgripande beslut. vill därför föreslå attriksdagen tillsätter en grupp med representater från allapartier för att utvärdera förändringarna iresursfördelningssystemet för högskolan och förslåeventuella förändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till nyttresursfördelningssystem i enlighet med vad i motionenanförts,2. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar om enuppjustering av per capita-ersättningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civilingenjörsutbildningen,4. att beslutar att grundskollärarutbildningmed inriktning mot årskurserna 1--7 ges först efter 160poäng,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundskollärarlinjen medinriktning mot årskurserna 4--9,6. att beslutar att högskolorna i ochFalun/samt får behållaexamensrätten för barn- och ungdomspedagogiskutbildning,7. att beslutar att istället för får examensrätten föroptikerutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om danspedagogisk utbildning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdragsutbildning,10. att beslutar om ett moratorium motprivatisering av högskolor,11. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdheten,12. att beslutar att slå samman Verket förhögskoleservice och ,13. att beslutar att föra förinternationalisering från Rådet för grundläggandehögskoleutbildning till Verket för högskoleservice,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftsfinansiering av värderingav utländska lärarutbildningar,15. att beslutar att för finansieringav kostnader för studenter med funktionshinder överförsfrån till Verket för högskoleservice,16. att beslutar att tillsätta en grupp medrepresentanter från alla partier för att utvärderaförändringarna i det nya resursfördelningssystemet.