ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02U276 · 1993-01-26 00:00:00 — Stiftelsen grundades för att främjaproduktion och försäljning av hantverksprodukter fråntredje världen.AfroArt syftade dels till att i utveckla inhemskahantverkstraditioner, dels till att i skapasysselsättning för kvinnor.Instiftarna var politiska kvinnoorganisationer,oberoende kvinnoorganisationer, kooperationen ochkyrkliga organisationer.Stiftelsen delades upp i en ideellstiftelse och ett försäljningsbolag.Den ideella stiftelsen sänder ut volontärer somarbetar med kvinnogrupper för att utveckla traditionellahantverks- och slöjdartekniker. Produktutveckling ochmarknadsföring är väsentliga delar av volontärernas arbete.Förutom att främja och bevara inhemska kulturtraditionererhåller kvinnor arbete och egen försörjning genomAfroArts projekt. Volontärverksamheten erhåller SIDA-anslag.Försäljningsbolaget ger i avsättning för hantverkoch slöjdalster producerade i tredje världens länder.Försäljningsbolaget erhöll tidigare bidrag avIMPOD. I samband med omorganisationen av IMPOD ochdess integrering i SwedeCorp upphörde anslaget tillAfroArt. Även försäljningsbolaget hade under en periodSIDA-anslag.Det vore mycket olyckligt om AfroArtsbiståndsverksamhet skulle tvingas upphöra på grund avbiståndsmyndigheternas oklara mandat för en organisationav typ AfroArt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSwedepCorp bör utreda möjligheterna till fördjupadesamarbetsformer med AfroArt.
mot · GG02U279 · 1993-01-26 00:00:00 — Svensk trähusexport till f.d. Trots alla positiva förändringar som skett på detsäkerhetspolitiska området, kvarstår som ett allvarligtproblem den ryska truppnärvaron i , ochLitauen.I samband med förhandlingarna om tillbakadragande avtrupper från dessa stater, har nämnts svårigheter medbostäder för befäl i och andra . I dettaavseende borde kunna göra en insats för att hjälpatill att lösa dessa problem, genom ett erbjudande om svenskträhusexport på förmånliga villkor. Möjligheterna att göraen sådan insats bör undersökas.Vi skulle genom detta bidraga till att lösa ettsäkerhetspolitiskt problem, inte minst för oss själva,som den djupa svackan svensk trähustillverkningbefinner sig i skulle kunna dämpas i någon mån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att exportera trähus till Rysslandm.fl.
mot · GG02U280 · 1993-01-26 00:00:00 — förhållande till och måstebreddas och fördjupas inom det ekonomiska området. Envalutagarantifond är ett steg på vägen mot en regelrättekonomisk gemenskap med dessa länder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att snabbutredaförutsättningarna för inrättandet av en valutagarantifondavseende och/eller ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt samarbetet i form av en valutagarantifond kan utvecklastill en regelrätt ekonomisk gemenskap med Estlandoch/eller .
mot · GG02U281 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett utvecklat transportsystem mellan och Genom de politiska förändringarna i Central- ochÖsteuropa har kraven på goda och väl fungerandekommunikationer ökat. Goda kommunikationer är enförutsättning för att dels näringslivet i det forna Östeuropaskall kunna utvecklas och dels för att svenskt näringsliv skallkunna vara med om att ta marknadsandelar på den alltväxande marknaden i Central- och Östeuropa.I pågår ett arbetemed att finna systemlösningar både vad gäller vägtrafik ochjärnvägstrafik. Vad avser vägtrafiken pågår ett projekt sombenämns Trans European Motorway (TEM). Motsvarandeprojekt vad avser järnvägstrafiken benämns (). I dessa båda projekt medverkarÖsterrike, , , , ,, Tjeckiska republiken, , ,, , , , , ,, , , , ,och . Samarbetet stöds aktivt av och av EG.Det är, enligt vår mening, ytterst angeläget att Sverigegår med i samarbetet vad gäller TEM och TER för att knytaihop med . Bådasystemen har en nod i /sommotsvarande nod saknas på den svenska sidan.Det mest naturliga sättet att förlänga TEM (E77) tillSkandinavien är att utnyttja den befintliga färjelinjenmellan och . Vägsträckan ,, , , , utgör sedan ennaturlig förlängning på TEM. Sträckan bör ingå i detnationella stamvägnätet.När det gäller TER:s koppling till det svenska ochskandinaviska järnvägsnätet har näringslivets organ förjärnvägsfrågor '''' föreslagit attKarlskrona skall utgöra en nod. Kommunen har redanreserverat ett lämpligt område för anläggande av etttågfärjeläge. Ett tågfärjeläge får koppling till Blekingekustbana (//) och Kust-till-kustbanan (//). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör anslutas till TransEuropean Motorway (TEM) och ().
mot · GG02U302 · 1993-01-26 00:00:00 — Det svenska samhället genomgår f.n. en starkinternationalisering. Kontakter med främmande länderprioriteras, inte minst inom utbildning och forskning. vidgar arbetsmarknaden för svenskar i ochför andra européer i . Den framtid vi ser fram emotkommer att präglas av en växande rörlighet över gränserna.Mot denna bakgrund är det djupt beklagligt attregeringen i årets budgetproposition kraftigt vill beskäraden svenska utlandsradion. Radio fyller en viktigfunktion både för svenskar utomlands och för Sverige-intresserade i många olika länder. Kostnaderna är mycketringa i förhållande till utbytet.Utrikesministern skriver nu att den snabba utvecklingenpå etermediaområdet har medfört ändrade tekniskaförutsättningar. ''Kortvågssändningar med nyheter ochinformation från har i detta perspektiv blivit mindreattraktiva. Detta medför att det enligt min mening kan varamöjligt att avveckla sändningarna på ett eller flera språk. ''Allt är självfallet möjligt, men en sådan avveckling voreutomordentligt olycklig. Vad utrikesministern åsyftar ärsannolikt sändningarna på franska och/eller spanska. Dessahar dock redan halverats och bör nu inte ytterligarebeskäras.Att de tekniska förutsättningarna ändrats är inte ettargument för neddragna sändningar. Det är säkert riktigt attintresset för kortvåg kan ha minskat, men en mycket stordel av Radio utbud distribueras numera på heltandra vägar.Det svenska programmet återutsänds t.ex. överfinländska och även australiska lokalradiostationer. Dettyska programmet sänds per satellit och över ett kabelnätsom täcker nästan hela . Från den franskaredaktionen går nästan en kassett med aktuellainslag och feature-material till ett femtiotallokalradiostationer. Det spanska programmet sänds persatellit per dag och dessutom överförs programper telefon till 20 radiostationer i 12 latinamerikanskaländer.Självfallet bör det finnas utrymme för rationaliseringarinom Radio . I de svenska utlandssändningarnaborde man i större utsträckning än kunnautnyttja program som produceras för inhemsk publik inomSveriges Radio. De spanska sändningarna kunde också inågot större utsträckning repliera på invandrarradionsprogram.Någon avveckling av de spanska och franskasändningarna bör dock inte ske. Det är angeläget attriksdagen uttalar sig för att nuvarande sändningsspråkbevaras.Regeringen bör också anmodas att ytterligare övervägahur Radio framtida verksamhet finansiellt skakunna tryggas. En möjlighet vore att täcka en del avkostnaderna med licensmedel. Sändningar till svenskar sombefinner sig utomlands är knappast mindre ''public service''än sändningar till svenskar som befinner sig inrikes, ochnågra större skillnader mellan licensbetalarkollektivet ochskattebetalarkollektivet lär inte kunna upptäckas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Radio sändningar påfranska och spanska,2. att hos regeringen begär förslag om hurfinansieringen av Radio verksamhet skall kunnatryggas.
mot · GG02U304 · 1993-01-26 00:00:00 — Radio har en lång tradition avutlandssändningar bakom sig. sänder RadioSweden på åtta språk, svenska, engelska, tyska, franska,spanska, estniska och lettiska. Sändningarna har världsvidtäckning och oavsett vilken kontinent man befinner sig påkan man avlyssna sändningarna. Detta gör naturligtvis attframför allt utlandssvenskar kan nås av aktuell informationoch nyheter från . På så sätt kan dessa hålla kontaktoch hålla sig uppgraderade med vad som händer i Sverige.I Radio verksamhet intar mot denna bakgrundsvenska en särställning. Därefter är engelska, tyska ochryska prioriterade språk. Sändningar på franska ochspanska har halverats som sändningarpå portugisiska lades ned 1990. Sändningar på estniska ochlettiska tillkom 1988 respektive 1989.Under senare år har antalet sändningstimmar minskat,bl.a. som en följd av kostnadsökningar. Vi anser dennautveckling oroande. Radiosändningar på olika språk i vårtnärområde måste vara fortsatt högt prioriterat, vilket ävenpåtalas i budgetpropositionen.Att sändningar för utlandssvenskar har en viktigfunktion att fylla står utom allt tvivel. Framför allt är dessasändningar särskilt viktiga med tanke på en alltmerinternationaliserad värld. Svenskar kommer framöver i allthögre omfattning att resa utomlands. Den målgrupp som ärspeciellt relevant för Radio sändningar är desvenskar som via arbete, studier etc. permanent ellertemporärt bosätter sig utomlands.Radio har en betydande roll i att informera ochsprida kunskap om och om vår kultur. I en alltmerinternationaliserad värld är information om aktuellahändelser, om vår kultur och om vårt samhällsliv alltviktigare. Av budgetpropositionen bil. 4 sid. 198 framgår attRadio åsatts ett sparbeting på 15 miljoner kronor.Vi anser att sparbetinget är alltför kraftigt tilltaget. Enligtvår mening rimmar budgetförslaget illa med ambitionen attvidga etablerade och öppna nya kontaktytor i en alltmerinternationaliserad värld.Anslaget till Radio tillhörUtrikesdepartementets budget, prop. 1992/93:100 bil. 4,Information om i utlandet D2. I en annan motion1992/93:U305 framför vi förslag till besparingar inomutrikesförvaltningens verksamhetsområde. Vårabesparingsförslag överstiger vida den begränsade menmycket nödvändiga budgetförstärkning som vi föreslår idenna motion för Radio i jämförelse medUtrikesdepartementets budgetförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till Radio .
mot · GG02U305 · 1993-01-26 00:00:00 — Antalet länder i världen har ökat . Allttyder på att antalet länder kommer att öka ytterligare underde närmaste åren. Om skall vara företrätt på högdiplomatisk nivå i många nya länder kommerutrikesförvaltningens kostnader att snabbt rusa i höjden.För att motverka kraftiga kostnadsökningar inomutrikesförvaltningens område måste nya ochokonventionella lösningar prövas.Sverige har en mycket ansträngd ekonomi. Även i våranordiska grannländer är det ekonomiska läget kärvt. Därförär det i högsta grad både önskvärt och nödvändigt att utökadet nordiska samarbetet bl.a. inom områden där det ärmöjligt att göra besparingar. Genom ett ökat nordisktsamarbete borde det vara möjligt att kraftigt dämpakostnadsökningarna inom utrikesförvaltningensverksamhetsområde.Sveriges utlandsmyndigheter, såsom beskickningar,konsulat och olika delegationer upplever också det kärvaekonomiska läget. Men om disponibla resurser skallfördelas på allt fler beskickningar kommer varjebeskickning att få allt mindre andel av tillgängliga medel.De nordiska länderna är ur befolkningssynpunkt småländer, som i många internationella sammanhang redovisaren gemensam grundsyn. Från officiellt norskt håll hartidigare framförts tankegångar, som innebär att man böröverväga gemensamma nordiska ambassader. Medhänvisning till det kärva ekonomiska läget är detnödvändigt att vidtaga besparingar inom i stort sett allaverksamhetsområden. Det är därför viktigt att enförutsättningslös genomgång göres av utrikesförvaltningenskostnader med inriktning på att kraftigt dämpakostnadsökningarna.För att åstadkomma besparingar bör konkret samarbeteinledas med övriga nordiska länder innebärande bl.a.1. Inga nya svenska utrikesrepresentationer bör öppnasförrän en noggrann genomgång gjorts avsamarbetsmöjligheter med övriga nordiska länder.Samarbetet bör vara både lokalmässigt och personellt. Detlokalmässiga samarbetet kan innebära ett sammanförandeav de nordiska ländernas representationer i sammabyggnad, ett hus, för att minska lokalkostnaderna.Det personella samarbetet bör innebära en gemensamnordisk arbetsfördelning på alla nivåer för att minskapersonalkostnaderna.2. En systematisk genomgång bör göras i samarbete medövriga intresserade nordiska länder av helautrikesrepresentationens nuvarande utlandsmyndigheter;beskickningar, delegationer, konsulat ochinformationskontor. Genomgången bör inriktas på bådelokalmässigt och personellt samarbete med övriga nordiskaländer, vilket efterhand kommer att kunna leda tillbesparingar för de medverkande länderna.Dessutom bör noggrant undersökas i vilken utsträckningett utvidgat samarbete personellt och lokalmässigt mellanolika organ inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde i det internationella arbetet kan dämpakostnadsökningarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgat nordiskt samarbetebåde lokalmässigt och personellt på utrikesförvaltningensverksamhetsområde.
mot · GG02U306 · 1993-01-26 00:00:00 — Verksamheten vid är unik i sitt slag iNorden. Verksamheten startade och har under desenaste fem åren i ökande grad kommit att omfattautbildning avseende:landkunskap ochkulturmönsterfrågor för aspiranter på och nyrekryterade tilltjänster i u-landutbildning i ett stort antal bådeeuropeiska och utomeuropeiska språkkorta kurser för ettbrett spektrum av målgrupper inom olika sektorer av detsvenska samhälletutbildning av kursdeltagare från u-länderDen samlade erfarenheten vid ochbredden i kursutbudet gör dess position i unik.Inget annat utbildningsinstitut erbjuder en liknandeyrkesinriktad u-landsförberedande utbildning, varken ifråga om språk eller u-lands- och kulturkunskap.Verksamheten bedrivs i mycket moderna ochändamålsenliga lokaler, med en mångkulturellpersonalstab. Till skolan är knutna som ordinarie ochextraanställda lärare ett 20-tal olika nationaliteter. Dettaförhållande skapar en unik internationell miljö som ingetannat utbildningsinstitut i kan uppvisa. Dessutomskapas utomordentliga möjligheter till integration mellanspråkutbildning och landoch kulturkunskap.Mot bakgrund av den unika utbildningskapacitet somSandö U-centrum erbjuder har institutionenutomordentliga möjligheter att fylla en allt viktigarefunktion inom det svenska biståndet. Det är därför rimligtatt regeringen verkar för att skolans utvecklingskapacitetverkligen utnyttjas till fullo, genom att förlägga ytterligareutbildningsverksamhet inom biståndsområdet till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av ytterligareutbildningsverksamhet inom biståndsområdet till .
mot · GG02U307 · 1993-01-26 00:00:00 — som dokumentationscentrum för Europafrågor Det finns ett nationellt intresse att medborgarna kanskaffa sig de kunskaper som krävs för ett personligtställningstagande i Europafrågorna. Biblioteken är ennaturlig bas för kunskapsförmedlingen.Malmö stadsbibliotek har i boken ''Europabiblioteket''redovisat förutsättningarna för att göra Malmöstadsbibliotek till ett dokumentationscentrum förEuropafrågor.Den ekonomiska och politiska integrationen för med sigkrav på att relevant material snabbt skall finnas tillgängligtför politiska organ, företag, organisationer och allmänhet.Grunden för arbetet utgöres av det löpande och mycketomfattande materialet från EG-organen och de databasersom registrerar dokument inom EG-sfären. EttEuropabibliotek kan snabbt och effektivt lokalisera, ta framoch leverera sökt information i form av dokument ochsakuppgifter.Anknytningen till ett folkbibliotek medför en breddadkontaktyta mot användarna.Härtill kommer ytterligare en arbetsuppgift, behovet avfördjupad kunskap om regionernas bland allmänhetoch inom forskning samt inom organisationer, företag ochmyndigheter. Syftet är att ge en allsidig bild av all relevantkunskap om regioner utifrån geografi, språk, historia,kultur osv.Målet är att både lokalisera och tillhandahålla den söktainformationen.Det finns ett stort behov av kunskap om Europafrågornaoch det finns i både samlingar ochkompetens av tillräcklig bredd. I skallman kunna söka och återvinna information för att förstå,förklara och handla i frågor som rör de europeiskagemenskaperna och regionerna i Europa.Bedömningen att just harsärskilda förutsättningar att svara för en kvalificeradinformationsförmedling i Europafrågor bygger på bådeMalmös läge och stadsbiblioteks allmännakompetens.Vi föreslår att blirdokumentationscentral för folkbibliotekens EG-information och för material rörande regionernas Europa.Kostnaderna för verksamheten, som beräknas uppgå till ca600 tkr, kan belasta anslaget, bilaga 4 E7, medel förinformationsinsatser för europeisk integration. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om somdokumentationscentum för Europafrågor.
mot · GG02U312 · 1993-01-26 00:00:00 — Radio är den enhet inom svarar för radioprogramverksamheten för utlandet.Programmen skall dels ge svenskar, som befinner sigutomlands, dels utländsk publik möjlighet att fåinformation om och upprätthålla kontakt med Sverige.Sändningarna sker på svenska, engelska,tyska, franska, spanska, ryska, estniska och lettiska.Denna verksamhet vill regeringen nu skära ner med 15miljoner kronor, dvs. Sändningarna på etteller flera språk skall avvecklas -- vilka sägs ej. Meneftersom man i propositionen bara talar om , kanman befara att sändningarna till övriga världsdelar kommeratt avvecklas, exempelvis på spanska.Regeringen deklarerar ständigt att skall vara ''enklar röst för demokrati, frihet och mänskliga rättigheter''.Den tycks emellertid inte se Radio ur dettaperspektiv. Det finns mycket stora folkgrupper i allavärldsdelar, som inte har tillgång till objektiv och allsidiginformation. Istället är det ofta militären som kontrolleraretermedia. Här skulle kunna göra en insatsliknande den som norska radion gjort, när den nyligenstartade sändningar på burmesiska (Radio ).Vänsterpartiet anser att Radio bör bli en klareterröst för demokrati, frihet och mänskliga rättigheter.Anslaget skall inte skäras ner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till utlandssändningarför /94 anslår utöver vadregeringen har föreslagit eller således ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen på Radiosutlandssändningar.
mot · GG02U313 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen föreslår en minskning av bidraget till från till . Denlämnar ingen motivering för nerskärningen.FN:s speciella rapportör om tortyr mottog 1991 ''ettalarmerande antal anmälningar''. Antalet länder där tortyrförekommer ökar stadigt.Det internationella arbetet för att stoppa tortyren måsteuppenbarligen förstärkas. Då kan vi inte acceptera enomotiverad nerskärning av det svenska bidraget till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt till för budgetåret1993/94 anslår utöver vad regeringen har föreslagiteller således .
mot · GG02U314 · 1993-01-26 00:00:00 — Ett svenskt institut i Med järnridåns fall och harSveriges geografiska läge dramatiskt förändrats. ärinte längre en utpost i norra . I det nya Europakommer tvärtom att få en ny och viktigplats.Mitt emot ligger störstastad, , det nya andra stad med 5,5miljoner invånare. var tidigare Rysslandshuvudstad med stora konstskatter och ett kulturliv ivärldsklass. Den är också främsta industristadoch viktig transithamn mot väst.Överallt i påminns man om ochden svensk-ryska historien. bodde ca 7 000svensktalande i staden, som medlemmar i . Det var inte bara familjen präglade bilden av i utan ävenFredrik Lidvall, stadens främste jugendarkitekt, ochfamiljen som kom efter Fabergé i rang somjuvelerare.Porten till det nya blir återigen --och vägen dit går över och . Stadenkommer därför åter att bli av central betydelse för vårt land.Det finns anledning för att tidigt markera intresseoch närvaro i att inrätta ett Sverigehus i den förutvarandesvenska legationen vid bör därför utredas vidare.Enligt uppgift är staden beredd att utan kostnad återställafastigheten till för detta ändamål.Ett sådant Sverigehus skulle kunna omfatta delsnuvarande svenska generalkonsulatet, dels lokaler försvenska företag, dels ett svensk-ryskt kultur- ochutbildningscentrum. Bristen på användbara lokaler i stadenär skriande. Osäkerhet om äganderätt ochägandeformer gör att det är nästan omöjligt att förvärvafastigheter och ryska krav på satsningar i form avsamföretag är ofta helt orealistiska. Svenskt näringslivskulle här kunna få gemensamma lokaler och ettgemensamt ansikte utåt. Hit skulle BITS kunna förlägga dekurser och program som förbereds förnordvästra . Det finns därför all anledning attockså räkna med betydande intäkter i verksamheten.Frågan om ett Sverigehus i bör därförutredas skyndsamt. har allt att vinna på att tidigtmarkera en synlig närvaro av detta slag i och iÖstersjöområdets största stad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett Sverigehus i .
mot · GG02U315 · 1993-01-26 00:00:00 — Under en följd av år har antagitutrikesutskottets enhälliga uttalanden om attmedföljarfrågorna måste lösas. Att som maka eller makefölja diplomater till olika UD-stationeringar i världen harsjälvfallet stora kvalitéer i form av upplevelser, lärdomar,erfarenheter och personlig utveckling. Men på ärnackdelarna stora. Att inte få utöva sitt yrke är ett exempel.Ett annat är att utan lön eller ATP-poäng svara förrepresentationen i hemmet.Dessa och liknande frågor är svårlösta men enligt uppgifthåller de på att stegvis lösas inom UD.En annan fråga måste nu prioriteras. Jag avser deojämlika villkor som råder för kvinnliga och manligamedarbetare inom UD. En rapport ''Karriärutveckling iutrikesförvaltningen'' utgiven av UD:s jämställdhetsgrupppekar på ett flertal otillfredsställande förhållanden. av UD:s chefer är () kvinnor. I övrigaregeringskansliet är av cheferna kvinnor. Av 34departementsråd är 5 kvinnor. De internrekryteradekvinnor som antagits till handläggarutbildningen under åren1976--1985 tjänar i genomsnitt ca . mindre imånaden än de män som antogs under motsvarande period.De externrekryterade kvinnor som antagits tilldepartementet 1976-1985 tjänar i genomsnitt 450 kronormindre än motsvarande grupp män. Däremothar löneskillnaderna mellan kvinnliga och manligaspecialister minskat sedan 1987.Ett annat märkligt förhållande är att det råder storalöneskillnader mellan UD och övriga regeringskansliet.Manliga departementssekreterare på tjänar t.ex. igenomsnitt ca mindre än kvinnligadepartementssekreterare i övriga samt ca2.260 kronor mindre än sina manliga kolleger iövriga . Vidare redovisar rapporten attkvinnliga departementssekreterare på tjänar igenomsnitt ca mindre än manligadepartementssekreterare i övriga , samt ca1.960 kronor mindre än sina kvinnliga kolleger iövriga regeringskansliet.Det kan inte vara nödvändigt att påminna om vad EG:sRomfördrag, FN:s konvention eller vad egenjämställdhetslag säger i ämnet. Jag är övertygad om attutrikesministern i sin egenskap av både departementschefoch kvinna har både ambition och vilja att göra något åt deskillnader som råder beträffande lön och befordran.Statsministern lär ju också ha sagt att ''tillsätter man posterefter kompetens, så blir det fler kvinnor''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av de ojämlika villkorsom råder för kvinnliga och manliga medarbetare iUtrikesdepartementet.