mot · GG02So485 · 1993-01-26 00:00:00 — Hjärtinfarkt är en folksjukdom, som drabbar25.000--30.000 svenskar, ungefär en tredjedel, 10.000, avinfarkterna drabbar kvinnor.En infarkt behandlas med ett antal läkemedel(propplösande medel, betablockerare, nitroglycerindropp,m fl) vilka kraftigt minskat risken att patienten dör underde första dagarna. I reella tal betyder det ca 3.000 räddadeliv . Behandlingen måste dock sättas in inom 6--8timmar från symtomens början, sedan är skadan skedd.I amerikanska rapporter har visats att kvinnor medhjärtsjukdom i mindre utsträckning än män blir föremål förintensiv behandling med röntgen och operation. Frågan ärom det finns skillnader i behandling av manlig respektivekvinnlig hjärtinfarkt även i Sverige.Resultat från , GöteborgVid Läkarstämman presenteradeavdelningsläkare erfarenheter från engenomgång av alla patienter intagna påhjärtintensivvårdsavdelningen vid 1989-91.Man hade funnit stora skillnader mellan behandlingen avmän respektive kvinnor.Kvinnor hade fått mindre behandling med läkemedelsom hejdar infarkt, kvinnor hade mera sällan genomgåttröntgen av kranskärlen jämfört med männen. Dödlighetenhos kvinnorna var högre, till dels beroende påhögre ålder (dödligheten ökar med åldern) men i varjeåldersgrupp var dödligheten klart högre hos kvinnorna.Skillnaderna i behandling mellan män och kvinnor kan inteförklaras av ålder. De största skillnaderna fanns blandpatienter yngre än 65 år.Faktorer som kan spela in 1. Mot detta talar att behandlingen av enannan stor patientgrupp, patienter med svår instabilkärlkramp, inte skilde sig mellan könen.2. Skillnader i symtom. Lika stor andel män som kvinnorangav bröstsmärtor vid ankomsten till sjukhuset. Fråntidigare undersökningar är det känt att kvinnor får mindresmärtstillande medel i samband med hjärtinfarkt. Kvinnorger inte uttryck av att ha lika mycket smärta som männen.3. EKG styr mycket avbehandlingen, ser man tydliga förändringar får patientenbehandling, annars inte. Från en tidigare undersökning kanman visa att kvinnor får mindre uttalade EKG-förändringar, vilket kan invagga läkaren i en falsk säkerhet. ''Förändringarna av EKG är så små, bröstsmärtorna berornog inte på någon infarkt'' blir resonemanget när en kvinnakommer in med infarkt.4. ''Kokboksmedicin''. De flesta hjärtinfarktspatienterbehandlas av jourläkare med ibland begränsad kunskap omoch erfarenhet av hjärtsjukvård. Jourläkaren förlitar sigdärför i stor utsträckning på färdiga vårdprogram,''kokböcker''. Den typiske patienten låter sig väl beskrivas idessa vårdprogram. Den typiske patienten får adekvatbehandling även av icke-specialisten. Den typiske patientenär man. Den ovanliga patienten -- kvinnan med infarkt --får , när hjärtspecialister eller specialintresseradeläkare står för vården, samma behandling som män medinfarkt. Men blir skillnaden stor, kvinnans besvärtolkas inte som infarkt, man väntar och avstår från attbehandla.40 % av kvinnorna hade inte fått någon ''botande'',kausal behandling i samband med hjärtinfarkten. Möjligensom en effekt av detta och möjligen beroende på att kvinnorhar fler bakväggsinfarkter, behövde kvinnorna merinotropa läkemedel, alltså läkemedel som stimulerarhjärtarbetet. Dessa läkemedel är ibland nödvändiga närtillståndet är mycket kritiskt, men de kan även ha skadligaeffekter -- öka hjärtinfarktens storlek -- och används därförså litet som det bara är möjligt. Av denna ''skadliga''behandling fick alltså kvinnorna mer på grund av att flerhamnade i tillstånd med uttalad hjärtsvaghet.Vad betyder detta?Om svenska kvinnor skulle få samma behandling somsvenska män borde ytterligare minst 700 kvinnor behandlasmed läkemedel mot hjärtinfarkt. Detta skulle potentiellträdda mellan 30 och 50 kvinnor till livet och dessutomförbättra livskvaliteten och minska sjukvårdsbehovet hos deövriga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en skyndsamutredning om bristerna i diagnos och behandling avhjärtsjukdom hos kvinnor.