mot · GG02Sk318 · 1993-01-26 00:00:00 — Förmånsvärde vid uthyrning av bostäder till anställda Reglerna om beräkning av förmånsvärde vid uthyrningav bostäder till anställda har, beträffande jordbruketstjänstebostäder, fått mycket negativa konsekvenser och börenligt min mening ej omfatta dessa bostäder.Tjänstebostadsförhållandets bakgrundLantarbetarna har sedan ''tidernas begynnelse'' bott ibostäder som ägs av arbetsgivaren. Bostaden var förr i tidenen del av lönen; senare reglerades hyran i kollektivavtalet.1968 utgick dessa bestämmelser ur avtalet och däreftergäller i princip hyreslagen (Jordabalken, 12 kap).I gällande kollektivavtal inom lantbruket har dock sedan1968 gjorts vissa undantag från hyreslagen -- det gällerframför allt det s.k. besittningsskyddet. Beträffande hyrananges i kollektivavtalen att den skall utgå enligt ''ortenspris'', vilket motsvarar hyreslagens ''inte är påtagligt högreän hyran för likvärdig bostad'' (i dagligt tal''bruksvärdesregeln''). anges vidare attintrånget i besittningsskyddet bör innebära en sänkning, iförhållande till ortens pris, med . Vidareskall hänsyn tas till att arbetstagaren/hyresgästen själv utförviss skötsel/tillsyn av bostaden som normalt utförs/bekostasav hyresvärden.Tjänstebostadsförhållandet inom lantbruket har såledesen lång tradition. bodde praktiskt taget allalantarbetare i av arbetsgivaren uthyrda bostäder. Andelenlantarbetare som hyr på öppna marknaden ökar docknumera . På många håll finns dock ingen annanhyresmarknad på rimligt avstånd från arbetsplatsen än avgården/arbetsgivaren tillhandahållna bostäder.Lantarbetaren förväntar sig helt enkelt att arbetsgivarentillhandahåller bostad.Grunden för tjänstebostadsförhållandet är således avpraktisk natur och beror inte på att arbetsgivaren vill tjänapengar på sina bostäder eller att arbetstagaren vill få en låghyra.Äldre regler ()Det har i ''alla tider'' varit möjligt förskattemyndigheterna att, såväl vid granskningen avlöntagardeklarationerna som vid skatterevision på företag,jämföra uttagen hyra för tjänstebostäder med ''normal''hyra på orten. Svårigheten har varit att fastställa normalhyra för orten eller vad man i hyreslagen benämnerbruksvärdet. Med bruksvärde avses i princip hyran iallmännyttans bostäder på närmaste ort. I de fall uttagenhyra varit lägre än det beräknade bruksvärdet harmellanskillnaden påförts arbetstagaren som skattepliktiginkomst. Arbetsgivaren har å sin sida fått betalaarbetsgivaravgift på samma belopp.Till hyresvärdens/arbetsgivarens stöd för korrekthyressättning lämnas en rekommendation utarbetadav . Rekommendationenbaseras på konstaterade hyresändringar i landet. Beräkningav hyran med hjälp av dessa hyresrekommendationer har iregel accepterats av skattemyndigheterna. På så sätt harstor hänsyn kunnat tas till sådant som skiljer mellantjänstebostäder ute på landsbygden å ena sidan ochallmännyttans bostäder i ett samhälle å andra sidan. Dessaskillnader är till övervägande del till nackdel förtjänstebostaden. Som exempel kan nämnas bostadens läge,standard, planlösning och uppvärmningskostnader.Skattemyndigheterna har också, såvitt jag känner till, alltidtagit hänsyn till den nackdel det innebär förhyresgästen/arbetstagaren att, som följd avkollektivavtalets regler, ej ha det besittningsskydd somandra hyresgäster har. En reducering avbruksvärdet av enbart detta skäl har således accepterats avskattemyndigheterna.Nya reglerSedan 1989 gäller radikalt annorlunda och, för framförallt hyresvärden/arbetsgivaren men också förhyresgästen/arbetstagaren, besvärande regler när det gällerberäkningen av eventuellt förmånsvärde p.g.a. för låg hyra.Riksskatteverket () fastställer numera, inför varjenytt inkomstår, schablonbelopp för den lägsta hyra somskall gälla utan att ett förmånsvärde skall uppstå.Schablonbeloppen fastställs för fem olika regioner ochlantbrukets tjänstebostäder torde i de flesta fall hänföras tillregionen ''Bostad belägen utom tätort med närmasteomgivning''. Schablonbeloppen beräknas med ledning avuppgifter från (). I avsaknadav statistiska uppgifter för hyresnivåer inom regionen''Bostad belägen -- omgivning'' har skattemyndighetenfastställt schablonbeloppen för denna region till 90 procentav schablonbeloppen för region ''Övriga kommuner''.Schablonbeloppen avser hyra inklusive värme. Frånbörjan hävdades från lokala skattemyndigheter attarbetsgivaren inte skulle ha rätt att jämkaschablonbeloppen ens i de fall arbetstagaren/hyresgästensvarar för värmen, vilket ofta är fallet för jordbruketstjänstebostäder. Efter påpekanden har dock RSV senareklarlagt att en sådan jämkning får ske. I RSVs meddelandedaterat anges således:Har den anställde själv haft att svara för vissa normalabostadskostnader, som t.ex. kostnader för uppvärmningoch vatten, och har dessa kostnader betalats till annan änarbetsgivaren, lämnas kvitto eller bestyrkt kopia av kvittotill arbetsgivaren för att förmånsvärdet skall reduceras mednämnda belopp. En förutsättning för nedsättning är dockatt det rör sig om normala kostnader för bostad ihyresfastighet.Reglerna är sådana att de angivna schablonbeloppen (evefter jämkning enligt ovan) är definitiva vad gällerarbetsgivarens beräkning av preliminär skatt ocharbetsgivareavgifter samt vid fullgörandet avkontrolluppgiftsskyldigheten. Arbetstagaren har dockmöjlighet att i sin självdeklaration yrka på sänkning medhänvisning till standard, avstånd från centralort m.m.Arbetsgivaren kan således hamna i den situationen att hanfår betala arbetsgivaravgift och inleverera preliminärskattför en ''förmån'' som hos arbetstagaren inte anses utgöra enskattepliktig förmån.Min uppfattning är att det nya systemet för beräkning aveventuell hyresförmån är stelbent och inte tar hänsyn tillframför allt följande:att beräkningssättet förschablonbeloppen för regionen ''Bostad belägen -----omgivning'' innebär att dessa generellt sett blir alldeles förhöga (möjligen med undantag för nybyggda modernabostäder i närheten av större städer eller attraktivasemesterorter) av följande skäl a) en skillnad på är även för helt likvärdigabostäder alldeles för liten då det visat sig att vid uthyrningav bostäder till utomstående är möjlig hyresnivå oftastväsentligt lägre än aktuellt schablonbelopp,b) standarden är generellt sett lägre för bostäder pålandsbygden, framför allt vad gäller planlösningar,utrustning och isolering och detta beror i huvudsak på attbyggnaderna är äldre,att hyresnivån vid uthyrning avbostäder på öppna marknaden snarare sjunkit de senasteåren dels beroende på att den s.k. ''gröna vågen'' praktiskttaget upphört delvis beroende på att bilkostnaderna ökatkraftigt,de skillnader som finns mellan olika bostäderinom jordbruket,att ingen hänsyn tas till avståendet frånbesittningsskyddet,att en del av de kostnader som''vanliga'' fastighetsägare har för den löpande skötseln avfastigheter inte finns för lantbrukets tjänstebostäder som ihuvudsak består av enfamiljshus,att strikt tillämpa RSVsregler beträffande jämkning av schablonbeloppen närhyresgästen själv svarar för uppvärmningskostnadernainnebär att någon jämkning vid vedeldning ofta inte kanske, eftersom det är vanligt att hyresgästen, genom attexempelvis ta reda på skogsavfall, inte har några utgifter förinköp av bränslet.Schablonbeloppen ej tillämpliga för lantbruketstjänstebostäderPå större gårdar med ett stort bostadsbestånd sker,parallellt med uthyrning av tjänstebostäder till lantarbetare,också uthyrning av åretruntbostäder till utomstående.Erfarenheter visar att, bortsett från gårdar belägna mycketnära en storstad, möjlig hyresnivå för bostäder uthyrda tillutomstående är lägre än schablonbeloppen för sammabostad. Exempel finns att utomstående hyresgäst, som låtithyresnämnden pröva av gården satt hyra(=schablonbeloppet), har fått hyran nedsatt. Ett sådantutslag av en hyresnämnd innebär således att en hyresgäst,som helt själv gjort sitt bostadsval och som har lagstadgatbesittningsskydd, får en lägre hyra än grannen,lantarbetaren, med likvärdig bostad där bostaden ingår somett led i anställningen. Lantarbetaren och hans familj saknardessutom besittningsskydd. I verkligheten kanhyresvärden/arbetsgivaren inte sätta hyran påtjänstebostaden efter gällande schablonbelopp utan får gåner till den hyresnivå som fastställs för de utomståendehyresgästerna.Som framgår av ovanstående ger nuvarandeschabloniserade regler för beräkning av förmånsvärde viduthyrning av bostäder till anställda -- för lantbruketstjänstebostäder -- i flertalet fall förmånsvärden somväsentligt överstiger de faktiskt möjliga hyresnivåerna.Slutsatsen blir att den enda rimliga vägen är att återgåtill tidigare tillämpning av reglerna vid förmånsvärdering avlantbrukets tjänstebostäder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förmånsvärdering av lantbruketstjänstebostäder.