ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf269 · 1993-01-26 00:00:00 — Regeringen föreslår i årets budgetproposition attarbetsskadesjukpenningen slopas fr.o.m. ochersätts av sjukpenning.Redan tidigare har ett flertal ingrepp gjorts iarbetsskadeförsäkringen. Samordningstiden har förlängtsfrån 90 . En karensdag har införts.Arbetsskadebegreppet har förändrats, vilket får till följd attungefär hälften av de nu ersatta skadefallen kommer attgodkännas som arbetsskada.Därtill har genom sitt beslut omövergångsregler för de nya beviskraven retroaktivtövervältrat stora kostnader från arbetsskadeförsäkringentill den trygghetsförsäkring som administreras avarbetsmarknadens parter.Allt detta är mycket djupa ingrepp i en försäkring somär grundad på skadeståndsrättsliga principer och som skallgarantera den enskilde rätt till full kostnadstäckning förskador som vållats genom arbetet. Genom dessa beslut hararbetsskadeförsäkringen omvandlats till enförsäkring som ger sämre ersättning till den enskilde om hanskadas i arbetet än om han utsätts för skada avannan.Därmed har en situation inträtt där den enskilde har meratt vinna på att föra en skadeståndsrättslig process mot sinarbetsgivare. Konsekvenserna av detta kommer att blimycket stora för enskilda arbetsgivare vad gäller bådekostnader och renommé. Kostnaderna för rättsmaskinerietkommer också att öka.Vi socialdemokrater anser att kostnaderna förarbetsskadorna skall angripas på ett helt annat sätt.Kraftfulla insatser måste göras för att förebyggauppkomsten av arbetsskador. Sådana åtgärder har viföreslagit i andra motioner.Vi anser vidare att det är olämpligt att man nu fattarbeslut i en fråga som kommer att vara föremål fören omfattande beredning av den nya sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen. I detta sammanhang finns störremöjligheter till samordning av försäkringensutbetalningsansvar och ansvaret för förebyggande ochrehabiliterande åtgärder.En politik för sunda statsfinanserFör närvarande sker en dramatisk försämring av statensfinanser. Ett stort budgetunderskott undergrävermöjligheterna för tillväxt och sysselsättning samt utgör etthot mot välfärden. Det är nödvändigt att sanera finanserna.Vi socialdemokrater är beredda att medverka tillutgiftsminskningar på sammanlagt /94, dvs. samma omfattning som regeringenföreslagit. Vi föreslår att skall ge regeringen iuppdrag att utarbeta ett samlat, långsiktigt och hållbartprogram för besparing och förstärkta statsfinanser. I dettasamlade program skall åtgärder för /94fogas in på samhällsekonomiskt riktigt sätt.Ett beslut om ett långsiktigt program för sundastatsfinanser skall enligt vår mening fattas av riksdagenunder våren tillsammans med ett program för arbete,utbildning och tillväxt som redovisats i våra motioner. Detbesparingsprogram regeringen föreslagit i proposition1992/93:100 kan vi inte acceptera i nuvarande utformning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett samlat,långsiktigt och hållbart program för stärktastatsfinanser,12. att avslår propositionen i vad avserförsämringar i arbetsskadeförsäkringen.
mot · GG02Sf270 · 1993-01-26 00:00:00 — Allmänt bidragsregister i syfte att komma åt bidragsfusket Bidrag och annat ekonomiskt stöd utgår i storomfattning till enskilda personer. Bidrags- ochersättningsfrågorna handläggs vid olika myndigheter.Samma person kan få bidrag eller ersättning från flera hållsamtidigt trots att sådan rätt inte föreligger. Systemetinbjuder till fusk.Ett sätt att snabbt komma åt fusket är att inrätta ettsärskilt dataregister över de personer som erhållit bidragoch andra ersättningar från det allmänna, stat och kommun.Med hjälp av registret skall det gå att görasammanställningar över uppgifterna och därigenom få eneffektiv möjlighet att beivra fusket. Myndigheter, såvälstatliga som kommunala, skall vara skyldiga att lämnauppgifter till registret.Allmänna bidragsregistret bör skötas av en särskildregistermyndighet. För uppgifterna i registret måste rådasekretess. Vid upptäckt av misstänkt fusk skallregistermyndigheten överlämna frågan för vidarehandläggning till behörig myndighet. Registret får endastanvändas i syfte att uppdaga fusk med bidrag ochersättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till inrättandeav ett allmänt databaserat bidrags- och ersättningsregister isyfte att komma åt fusket med bidrag och ersättningar frånstat och kommun.
mot · GG02Sf271 · 1993-01-26 00:00:00 — Stoppa bidragsfusket bland invandrareI en artikel i tidningen 9/92 påstås attinvandrare i utanför har lurat staten påmiljoner kronor i bidrag.Som exempel anförs att invandrare flyttar tillbaka tillsina hemländer men ändå fortsätter att ta ut sinabostadsbidrag, barnbidrag, flerbarnstillägg ochbidragsförskott och andra bidrag, och vidare att utländskabarn, vars båda föräldrar vistas i , kan bo och gå iskolan i sitt hemland och ändå få barnbidrag, bara dekommer till på sommarlovet.Försäkringskassan i har gjort allvarliga försökatt komma tillrätta med problemen men hejdats av JO. Ettytterligare hinder är att inte har rätt attbryta banksekretessen för att t ex kontrollera om en personhar flyttat eller om pengarna tas ut via fullmakt.Av artikeln framgår att i harca 30 anställda som ger service till omkring 10 000 inskrivnaförsäkrade. Av dem är invandrare. På en''vanlig kassa'', om det nu finns sådana, arbetar kanskehälften eller 15 personer med samma antal försäkrade enligtartikeln.Det är förenat med betydande svårigheter förförsäkringkassan att utreda misstankar om bidragsfusk. Vidförsäkringskassan i är fyra personer sysselsattamed att utreda fusk. Enligt personalen på försäkringskassansom har utrett bidragsmissbruk ärinvandrare inblandade i allt för många fall.Det är uppenbart att åtgärder måste vidtas motinvandrares och utlänningars bidragsfusk. Förslag till regeländringar bör i förekommande fallutarbetas av regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna måste ändras så attförsäkringskassorna får större rättsliga möjligheter attutreda bidragsfusk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försäkringskassorna måste fåmöjlighet att häva banksekretessen vid misstanke ombidragsfusk,3. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att kartlägga och i övrigt utredaomfattningen av invandrares och andra utlänningarsbidragsfusk,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna måste ändras så attbidrag inte får utgå till invandrare eller utlänning som inteär varaktigt bosatt i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försäkringskassornasresursanvändning i fråga om utredningar om bidragsfuskmåste kartläggas och utredas.
mot · GG02Sf272 · 1993-01-26 00:00:00 — Förverkande av rätten till socialförsäkringsförmåner vid utvisning En utlänning som utvisas på grund av brott kan fåbehålla vissa socialförsäkringsförmåner, t ex ATP-pension.Detta kan självfallet inte accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna bör ändras så attutlänning som utvisas på grund av brott inte skall få behållanågon socialförsäkringsförmån, t.ex. ATP.
mot · GG02Sf273 · 1993-01-26 00:00:00 — De sociala transfereringssystemen har varitföremål för livlig debatt, inte minst p.g.a. nödvändigabesparingsåtgärder.Frågan om vi ska ha generellatrygghetssystem eller mer selektiva sådana har ocksådebatterats flitigt.På allra har förslag framlagts av olikadebattörer om s.k. grundtrygghetssystem med möjlighet tilltecknande av privata försäkringar utöver dessa.Som en del i krisuppgörelsen kommer en utredning atttillsättas rörande möjligheterna att överföra hela eller delarav sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna till privataförsäkringar. Dessa försäkringar utgör emellertid endast endel av hela socialförsäkringskomplexet och en utredningbör vara betydligt mer allsidig än så.Även om företagna åtgärder varit nödvändiga avbesparingsskäl är det knappast önskvärt att de socialatrygghetssystemen främst används som budgetregulatorerunder tider av ekonomiska svårigheter. måste taställning till långsiktiga försäkringssystem.Sociala trygghetssystem ska vara robusta och pålitligaoch människor ska veta vad det offentliga svarar för och vadde själva har att ta ansvar för.Jag anser därför att en allsidig utredning rörande deframtida socialförsäkringssystemen bör tillsättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en allsidig utredning om desociala transfereringssystemen.
mot · GG02Sf274 · 1993-01-26 00:00:00 — Stöd till kroniskt sjuka Förmånsreglerna vad gäller fria läkemedel präglas avstora orättvisor. Medan t.ex. diabetiker erhåller frialäkemedel saknar reumatiker helt denna förmån. Enutredning har lagt fram förslag till nya förmånsregler förkroniskt sjuka. Förslaget avvisades dock av riksdagen.Socialförsäkringsutskottet avgav i sammanhanget bl.a.följande uttalande i frågan: ''... att de vedertagnaförmånerna om kostnadsfria läkemedel skullebibehållas...''. tillsattes en nyutredning med uppgift att se över det samladeförmånssystemet för försäkrade med betydande kostnaderför sjukdom och handikapp.Utredningen skall analysera effekterna för deenskilda av de slopade möjligheterna till avdrag försjukdomskostnader.Det framstår som mycket orimligt att vissa grupper avkroniskt sjuka står helt utan möjligheter till ekonomisktstöd för de ofta betydande kostnader man åsamkas på grundav sin sjukdom. En sådan mycket utsatt grupp ärreumatiker som ofta har stora utlägg för såvälbehandlingskostnader som dyra mediciner.Mot denna bakgrund är det angeläget att frågan om likaoch rättvisa förmånsregler för olika grupper av kronisktsjuka får en snabb behandling.Socialförsäkringsutskottet hänvisar i bet. 1992/93:SfU6till Merkostnadskommitténs (S 1990:4) arbete. Dåemellertid detta arbete dragit långt ut och deproblem vi berör i denna motion är av den arten att dekräver en skyndsam lösning föreslår vi att gör ettuttalande i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa förmånsregler för olikagrupper av kroniskt sjuka.
mot · GG02Sf276 · 1993-01-26 00:00:00 — Försäkringsskydd till gravt handikappade barn Barn som föds gravt handikappade kan inte en normalinkomsttagare försäkra, premierna för en sådan försäkringskulle bli mycket höga. Alla svenska försäkringsbolagkräver friskhetsintyg för en begravningsförsäkring.Vänsterpartiet föreslår införandet av en allmänförsäkring som ger föräldrar till gravt handikappade barnett försäkringsskydd som ska ge ersättning för kostnadernai samband med begravningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till en allmänförsäkring som skall täcka familjens kostnader när ett gravthandikappat barn dör.
mot · GG02Sf277 · 1993-01-26 00:00:00 — har ekonomiska problem. av BNPgår i vårt land till sjukvården.Sjukvårdsfinansieringssystemet har i stort varit oförändratgenom åren. Det är i hög grad att öka inslagetav konkurrens i sjukvården och att genom valfrihet förpatienterna ge patienten makten över vilka tjänster somskall erbjudas.Det är angeläget att värdera även ett annatfinansieringssystem än de som är underutredning. 1982:2 visar ett nytt alternativ. Ommedlen till en grundförsäkring, som tas in skattevägenoch i form av årsvouchers, fördelas tillsjukvårdsorganisationer -- de gamla landstingen,försäkringsbolag, företag, kollektiv, läkargrupper -- genompatientens val av vårdgivare, får man en helt annankonkurrens. Dessa vouchers bör kunna variera medpatientens kön, ålder och bostadsort, men ingen skall kunnavägra att ta emot någon patient. Hälsobolagen anställerläkare och vårdpersonal och en återinrättadMedicinalstyrelse för kontrollansvaret för vården. Ett inslagav självrisk i form av besöksavgifter kan förekomma ochtilläggsförsäkringar för högre omvårdnadsstandard (t.ex.enskilt rum) bör som tillåtas.Ett sådant sjukvårdssystem skulle ge patienter ochpersonal valfrihet mellan olika vårdgivare,landstingsskatten skulle kunna avskaffas, och konkurrenspå alla nivåer skulle uppnås som sjukvårdenskostnader sänktes. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attjämväl ett alternativ som det i motionen skisserade börutredas i den pågående .
mot · GG02Sf279 · 1993-01-26 00:00:00 — En bärande tanke inom rehabilitering utgörs av den s.k.arbetslinjen. Arbetslinjen innebär att människor skaberedas sysselsättning i stället för kontantersättning. Ettantal reformer har också genomförts under samlingsnamnetarbetslinjen. För personer med anställning ansvararFörsäkringskassan och arbetsgivaren för denarbetslivsinriktade rehabiliteringen. Arbetsförmedlingenhar motsvarande ansvar för de arbetslösa som vänder sig tillArbetsförmedlingen.Fr.o.m. kan kassan köpa tjänster ''förutredning av förutsättningarna för rehabilitering och dels dedirekta åtgärder som syftar till att underlätta en återgång tillförvärvsarbete'' (prop. 1989/90:62).Med den arbetsmarknadssituation som f.n. råder iSverige utsätts Arbetsförmedlingen för ett starkt tryck frånarbetssökande. De arbetsföra kommer först ifråga för olikaarbetsmarknadsåtgärder. Sjuka och handikappade kommeri andra hand och riskerar därmed att inte få del avsamhällets resurser i form av arbetsmarknads- ochrehabiliteringsåtgärder. Situationen medför att gruppenpassiviseras ytterligare samt att den fortsätter att belastasocialförsäkringen.Försäkringskassan bör ha huvudansvaret förrehabiliteringen av de sjukskrivna -- liksom för övriga somuppbär ersättning från socialförsäkringen -- oberoende avom anställning finns. Kassans ansvar bör vara att bekostarehabiliteringen tillbaka till arbetsmarknaden.Mot denna bakgrund bör en översyn göras, syftande tillatt ge samhällets totalarehabiliteringsansvar samt ekonomiska möjligheter tilldetta.Ett sammanhållet ansvar hos kassan för rehabiliteringenbidrar till en bättre hushållning med tillgängliga resurser --både mänskliga och ekonomiska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn, syftandetill att ge samhällets totalarehabiliteringsansvar.
mot · GG02Sf280 · 1993-01-26 00:00:00 — I lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3 kap. 3§, framgår att för tid efter ingången av den månad då denförsäkrade fyllt , eller börjat uppbära helålderpension enligt denna lag, får sjukpenning utges förhögst 180 dagar.Det finns inte någon möjlighet att söka dispens fråndetta lagrum i syfte att få rätt till sjukpenning utöver 180dagar.För pensionärer med låg pension och låg ATP innebärden aktuella lagregeln ett bortfall av inkomst omsjukpenning redan utgetts under 180 dagar.För konstnärer som blir sjuka är situationen ohållbar,om de efter sin pension är aktiva inomkonstnärligt skapande och tillhör den nämnda gruppen.Detta då utgifterna för konstnärer är stora och jämntfördelade medan inkomsterna inte har karaktären av attkunna planeras. Följden kan bli att den konstnärligaverksamheten måste upphöra eller inskränkas.I dagens ekonomiska läge, då nedskärningar sker inomkultursektorn, drabbas de verksamma mycket hårt. Denegativa effekterna för kulturarbetarna är flera. Bl.a. harbidragen till ateljéhyror minskats kraftigt.För den grupp av äldre konstnärer som berörs utgördetta ett stort problem, som inte enbart drabbar denenskilde, utan också det kulturella kretsloppet. Det är käntatt det i ekonomiskt svåra tider är lönsamt att görakulturella satsningar.Vi anser mot bakgrund av det ovanstående att enmöjlighet för vissa medborgare bör finnas att söka dispensfrån lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 3 § i syfteatt kunna få sjukpenning . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till dispens för att fåsjukpenning .
mot · GG02Sf284 · 1993-01-26 00:00:00 — Obligatorisk efterkontroll av förtidspensioner Under 1970-, 80- och 90-talet harförtidspensioneringar ökat för att omfatta ca50 000 personer . Detta har statsmakternauppmärksammat och givit ökade resurser för rehabiliteringav långtidssjukskrivna.Under de ''goda'' åren var det väldigt enkeltatt få sig beviljat en förtidspension, vilket mångautnyttjade. Det kan antas att det bland dessa finnsmånga som är rehabiliteringsbara, vilket skulle kunna sparaåtskilliga miljoner åt statskassan.Det har gjorts undersökningar som visar att det finns ettvisst missbruk av systemet med förtidspensioner. T ex finnsdet svenska medborgare som antingen i eller iutlandet arbetar vidare med olika verksamheter såsomrestaurangrörelse, fruktodling m m, trots att de uppbärsjukpenning.För att i viss mån komma till rätta med missbruket samtäven hjälpa dem som vill tillbaka till det svenska arbetslivet,bör obligatorisk efterkontroll göras av allaförtidspensionerade som är . Sådan kontroll kanvisserligen ske på försäkringskassornas egna initiativ ,men då den ej är obligatorisk sker den bara i undantagsfall.Efterkontrollen bör ske med personligt besök påFörsäkringskassan, som har mycket kunnig personalsom kan bedöma rehabiliteringsmöjligheterna för den somblivit förtidspensionerad. Undantag från det personligabesöket på kassan skall endast kunna göras för den personsom av hälsoskäl inte kan ta sig till kassan, t ex den som ärstadigvarande placerad på institution eller är gravtutvecklingsstörd. Att man inte är bosatt i landet bör absolutej godtas som skäl att ej komma till Försäkringskassan.Genom denna efterkontroll, vilken endast skulle kostasmå summor i administration, skulle säkert statenskostnader minska med åtskilliga , troligenmiljarder.Efterkontrollerna bör ske vartannat eller högst varttredje år, tills tjänstemannen på Försäkringskassantillsammans med förtroendeläkare bedömer att individeninte är rehabiliteringsbar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk efterkontroll avförtidspensioner.
mot · GG02Sf285 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns starka skäl för en rörlig pensionsålder.Människor åldras i olika takt, både fysiskt och psykiskt.Dessutom är kraven olika i skilda jobb. De är högre i vissaarbeten och det är då svårare att orka fram till den ordinariepensionsåldern.Rätten till delpension är ett huvudinslag i ett system förrörlig pensionsålder, den ger löntagarna möjlighet attminska sin arbetstid till lägst , ersättning för inkomstbortfall.Att avskaffa rätten till delpension som regeringenföreslår, är ett stort steg tillbaka. Varför skall man tvingamånga att stanna i fullt förvärvsarbete i närarbetslösheten är rekordhög och många både unga ochäldre behöver en chans att komma in på nya jobb.Att delpension inte bara utnyttjas av LO-grupper medfysiskt tunga jobb utan också av tjänstemän är ingetargument för att avskaffa den. Även bland tjänstemännenfinns grupper med fysiskt slitsamma jobb.I regeringens budgetförslag anger regeringen att ''densom tar ut delpension gör ett frivilligt val, som inte styrs avbristande arbetsförmåga utan i stället av en önskan att få enmjukare övergång till en tillvaro som ålderspensionär''.Detta citat visar hur verklighetsfrämmande denborgerliga regeringen är. Har det då passerat obemärktförbi regeringen att det finns många människor i vårtsamhälle som inte orkar att arbeta fram till den ordinariepensionsåldern. För dessa människor ärdelpensionssystemet enda möjligheten att vara kvar iarbetslivets gemenskap.Regeringen gör också bedömningen att det genomdenna neddragning skall ske en besparing till staten. Dettavisar också på en verklighetsfrämmande syn. Mycket talarför att kostnaden för förtidspensioneringen i stället skjuteri höjden.Vi är medvetna om att det stora budgetunderskottetutgör ett hot mot välfärden. Men de måste fogas in på ett samhällsekonomisktriktigt sätt. Vi hänvisar till vår partimotion om denekonomiska politiken, där ett långsiktigt program för sundastatsfinanser föreslås. Regeringens sparprogram, därdelpensionen föreslås avskaffad, är inte acceptabelt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om försämringari delpensionsförsäkringen.
mot · GG02Sf286 · 1993-01-26 00:00:00 — Delpension, förtidspension, avtalspension, förtida uttagav pensionen, höjd pensionsålder, fallskärmsavtal m.m.Många människor funderar och är oroliga över vad somhänder i dagens samhälle med deras pensionsvillkor. Nuhandlar det om delpensionens försämring beroende påvilken majoritet det finns i riksdagen.Alla förändringar till det sämre drabbar alltid människormed de tyngsta och svåraste jobben.Många av LO:s medlemmar når aldrig upp tillpensionsåldern i aktivt arbete utan tvingas tillförtidspension.Många människor undrar därför varför man i dagensSverige höjer pensionsåldern som så många aldrigkan arbeta till normal pensionsålder. Vi förstår att orsakenär ett försök att minska statens budgetunderskott menifrågasätter om det i praktiken är en besparing när en stordel av de unga blir utan jobb.Självfallet kan en del människor arbeta längre än tilluppnådd pensionsålder, medan andra måste sluta tidigare.Mot denna bakgrund anser vi att pensionsåldern måstegöras flexibel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra pensionsåldern flexibel.
mot · GG02Sf501 · 1993-01-26 00:00:00 — Studiemedel för studerande vid Forum är enda femårigakonstnärliga yrkesutbildning. Huvudmän för skolan ärMalmö Stad, och ABF i Malmö.Medlen för skolans drift kommer från stat, landsting ochMalmö stad. Den formella kopplingen till gjordes för att säkra elevernastudiemedel. Skolan erhöll då även en generell dispens förstudiemedel under utbildningens hela längd, alltså fem år.Denna situation förändrades dock drastiskt dåstudiemedelsförordningen reviderades 1989 vilket bl.a.medförde att den omtalade dispensen försvann och atteleverna nu endast beviljades studiemedel i maximalt tre år.Detta p.g.a. just skolans koppling till vilket innebär att utbildningen formelltklassificeras som varande på gymnasial nivå trots att densom helhet, både till form och innehåll, mer motsvarar denutbildning som ges vid landets konsthögskolor. Dilemmathär är alltså skolans formella konstruktion.Det akuta problem som begränsade studiemedel utgör,och som blir alltmer graverande ju går, måstelösas om inte dess negativa effekter på längre siktskall komma att utgöra ett hot mot skolans existens.Skolans elever måste beviljas dispens från CSN:s nuvaranderiktlinjer för att säkra de studerandes ekonomi underutbildningens fulla längd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dispens från CSN:s reglerbeträffande studiemedel för studerande vid .