mot · GG02Jo111 · 1993-06-03 00:00:00 — med anledning av skr. 1992/93:255 Inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG Allmänna utgångspunkterSocialdemokraterna efterlyste en samlad strategi förmiljöarbetet inom EES i motion 1991/92:E7. redovisasdenna begäran i en skrivelse från regeringen (1992/93:255om inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES ochEG).Skrivelsen uppges innehålla vad som benämns en svensk''strategi'' för det framtida miljösamarbetet inom EES/EG.De pågående medlemskapsförhandlingarna berörs ''endastöversiktligt''. Här hänvisas i stället till statsrådetDinkelspiels öppningsanförande i år.Denna skrivelsens ansats är ur parlamentarisk synpunktstarkt otillfredsställande, eftersom regeringen inte tillriksdagen redovisat de konkreta förhandlingspositionerna.Vissa övergripande frågeställningarStörre delen av skrivelsen består av beskrivningar avmiljöpolitikens allmänna läge i /Maastricht-fördragenrespektive EES. Denna redogörelse är emellertid alltförfragmentarisk för att tjäna som informativ översikt tillriksdag och offentlighet. Den ger också en förenklad bild avmiljöpolitikens situation inom EG.Den inre marknadens fria varucirkulation ställer storakrav på en ambitiös miljöpolitik. Ett långtgående producentansvar måsteutvecklas för produkterna, från produktion till dess att deså småningom blir avfall. EG deltar som part i de flestainternationella förhandlingar. Gemenskapen har en storsamlad ekonomisk styrka; med omfattar denvärldens största enskilda marknad. Det integreraderegelverk för miljö- och naturresurshushållning som sättsinom Gemenskapen har därigenom stor slagkraft. EG:skraft att agera för uthållig utveckling kommer i hög grad attavgöra utgången av såväl regionala som globalamiljöproblem.Vi konstaterar att utgör de endabindande internationella regelverken med möjlighet tillsanktioner som kan ge marknaden tydliga spelregler ochstyrinstrument för en långsiktigt hållbar utveckling.Även om Gemenskapen -- särskilt efter Enhetsaktensantagande -- utvecklat en mer energisk miljöpolitik, harmiljöpolitiken som sådan befunnit sig på efterkälken i detallmänna integrationsarbetet. Även äri det avseendet ganska vagt -- t.ex. finns miljöpolitiken intemed i avsnittet om unionens mål och är endast berörd medorden ''förbättrat miljöskydd'' i fördragets inledandedeklaration. Inte heller fördragets avdelning XVI, somdirekt behandlar miljöpolitiken, ger något direkt svar vadgäller miljöintressets prioritering gentemot andra intressen.En särskild arbetsgrupp, som tillsatts inom EG påinitiativ av medlemsländernas miljöministrar, gav 1989 ut enviktig rapport, ''The Task Force Report''. Där varnas för en''smutsig tillväxt'', såvida inte kraftfulla motåtgärder vidtasi förhållande till nuvarande tendenser. Den borde vara enviktig utgångspunkt för svensk och nordisk strategi isamarbetet med EG.En skillnad mellan och EG-området är att detoffentliga ansvaret för en rad miljöfrågor är mer utsträckti , medan det i många omhänderhas avprivata företag. Vattenförsörjning är ett sådant exempel.Detta påverkar såväl rätts- och kontrollfrågor somupphandlingsregler och offentliga utgifter. Här börregeringen presentera en analys och problem och möjligalösningar.Slutligen bör man ta upp den viktiga frågan omuppföljning av beslut samt sanktioner. EG:s miljöpolitiskaambitioner möter svårigheter i enskilda medlemsländer.Graden av uppfyllande är högst varierande. En effektiveuropeisk miljöpolitik förutsätter en rimlig lojalitet mot degemensamma besluten. I annat fall riskerar länder som ärlojala att -- tvärtemot en viktig grundtanke i EG --eftersättas i konkurrenshänseende. Kontroll- ochsanktionssystem bör göras så verkningsfulla, att inteförsummelse premieras och lojalitet gerkonkurrensnackdelar. Också denna fråga hör hemma i ettstrategiskt perspektiv på svenskt EG-medlemskap. Ensådan redovisning bör även innehålla riktlinjer förkontakter med andra berörda länders regeringar ochmiljöansvariga. Miljörörelsen bör bistås, då det gällerkontakter med sina motsvarigheter i andra länder.Sammanfattningsvis vill vi efterlysa en betydligtambitiösare och mer fördjupad redogörelse från regeringenvad gäller den svenska miljöstrategin inom ramen för EG-samarbetet.Sverige och EES-avtaletI anknyter EFTA-länderna till EG:sregelsystem. har där uppnåttövergångsbestämmelser . Dessa medger att vibehåller egna krav fram till den aviserade översynen. Förtydlighetens skull måste målet att inte ska sänkabefintliga krav klart anges som gällande också för tidenefter -- i annat fall är regeringens allmänna mål ombibehållen svensk nivå föga meningsfullt.Miljöfrågor av särskild betydelseDetta senare avsnitt i regeringens skrivelse är i fleraavseenden otillfredsställande. Regeringen förbigår här fleragrundläggande miljöpolitiska frågeställningar.Socialdemokraterna har begärt en helhetssyn påmiljöarbetet, men istället diskuterar man t.ex. bilavgaserhelt skilt från trafikpolitiken och den senare skild frånklimatfrågan. Ett problem i sammanhang med densistnämnda är, att EG inför inte kundeprestera en utarbetad ståndpunkt i koldioxidfrågan. Sverigebör vid ett medlemskap lägga särskild vikt vid att enambitiös sådan ståndpunkt kan arbetas fram.Många har stora förväntningar på Sverige.Om vi vill medverka till att flytta fram EG:s positionermåste vi också göra det i . EG ser till tendenserna imedlemsländernas politik på olika områden. Närregeringen nu intar en mer återhållen position kan EG draslutsatsen att det hos oss saknas stöd för framsteg. Dettagäller såväl i förhandlingssituationen som i ett ev.medlemskapsförhållande.Det är alltså viktigt att inte ge felaktiga signaler.Vi vill i övrigt ta upp sex områden av särskild betydelseför miljöpolitiken: försurningen, kemikalierna,transporterna, energin, jordbruket och Östeuropa.FörsurningSverige har, vid en internationell jämförelse, kommitlångt när det gäller att minska de sura utsläppen. Problemenär dock så omfattande, att ytterligare kraftigautsläppsminskningar är nödvändiga för att komma ner inivåer, som naturen tål. står för en mycketstor andel av det sura nedfallet över . Därför är detangeläget att arbeta för kraftigt skärpta krav på utsläpp frånförbränningsanläggningar, avfallsförbränning och trafiken.Dels måste agera för skärpta bestämmelser i ,särskilt ifråga om kväveoxidutsläpp, dels måste ekonomiskastyrmedel utvecklas även i . börinformera och regeringarom de goda erfarenheter vi har av ekonomiska styrmedel,som exempelvis de kväveoxidavgifter på störreförbränningsanläggningar som initierades av den tidigaresocialdemokratiska regeringen. är inte ensamt idetta arbete. Om till exempel tyska luftvårdskrav skulle bliallmängiltiga i EG, skulle nedfallet väsentligt kunnanedbringas. Ett samarbete med likasinnade länder borde,enligt vår mening, redan nu inledas inom ramen för EES.KemikaliekontrollSverige har internationellt sett en bra kemikaliekontrolloch visar stort intresse för vårt arbete.Det har bl.a. resulterat i att Kemikalieinspektionen inrättaten tillfällig tjänst i som direkt deltar iGemenskapens arbete för att begränsa farliga kemikaliersanvändning. Samarbetet är ett viktigt nationellt intresse.Vi instämmer i regeringsskrivelsens utgångspunkter attprinciperna om företagsansvar, omvänd bevisbörda,substitutionsprincip och försiktighetsprincip bör blivägledande också i EG. I förhandlingarna om medlemskapvill vi därutöver understryka, att man måste hävda desträngare reglerna för åtta kemikalier (bl.a. kvicksilver,pentaklorfenol och kadmium) som vi uppnått i EESgränsvärdet för kadmium i handelsgödsel nationellaförbud mot vissa bekämpningsmedel våra regler förklassificering och märkning av kemikalier nationell rättatt hävda substitutionsprincipen.Dessa frågor är ingalunda okontroversiella ochregeringen uttrycker sig i det berörda avsnittet på ettöverslätande sätt. Det har till exempel framgått att EGgentemot visat stor ovilja att medge vissa skärptabestämmelser rörande märkning av farliga lösningsmedel iindustriellt arbete. Likaså är frågan om bekämpningsmedelmycket oklar. En del av detta kommer emellertid att klarnanär det nya direktivet om bekämpningsmedel varit i kraftunder en period. saluförs inom EG ett stortantal bekämpningsmedel, varav dock bara en mindre del ärtillåten i alla medlemsländer. Det är ett starkt miljöintresseatt förhindra, att harmoniseringen får till följd att samtligakan säljas i alla länder.Det är också angeläget att uppmärksamma eventuellaförsämringar i arbetsmiljön på grund av harmoniseraderegler på kemikalieområdet. Vissa typer av lim med farligalösningsmedel som är förbjudna i tillåtsfortfarande i EG. Det kan påverka både arbetares ochkonsumenters hälsa.Det krävs en mycket mer offensiv svensk politik änregeringen tycks inse, för att åstadkomma förbättringar påkemikalieområdet.TransporterVad gäller transporterna är problemet frånmiljösynpunkt inte endast vilka miljöregler som kommer attgälla utan även vilken trafikpolitik som kommer att föras.Vid genomförandet av den inre marknaden förutsätts atttransportarbetet ökar.Även med strängare utsläppsregler riskerar detta att ökaföroreningarna. Därtill kommer bland annat problemetmed CO2. Den ökade rörligheten och varutransporternamåste därför mötas med hårda krav på renare fordon,miljövänliga drivmedel och stöd till utveckling av renaretransportsystem (''sustainable mobility''). Det är därför avstor vikt, att arbetar för att principerna i EG:sFemte miljöhandlingsprogram om åtgärder för att minskatrafikens miljöproblem förverkligas i EG-rätten. Detinbegriper bland annat att varje trafikslag bör belastas medkostnaderna för olyckor och miljöeffekter. I övrigt måsteregeringen precisera sina ambitioner när det gäller utsläpp,gränsvärden, skattemetoder etc. Det gäller såväl lätta somtunga fordon, flyget och sjöfarten.EnergiEnergianvändningens starka samband medmiljöstörningarna gör strategin för energipolitikenbetydelsefull. I förverkligandet av den inre marknadeningår skapandet av en gemensam energimarknad. Dettakan leda till en dumpning av energipriserna. I detperspektivet är det angeläget att med kraft driva på för attfå fram en gemensam energi/koldioxidskatt inom EG och dåsärskilt på elproduktion. Detta är viktigt inte bara urmiljösynpunkt utan även i lika hög grad för att klara svenskindustris konkurrenskraft.Jordbruk och den biologiska mångfaldenUtvecklingen inom jordbrukspolitiken har en nyckelrolli miljöpolitiken. Här undviker regeringen i sin skrivelse attberöra de kontroversiella frågorna.De ledande jordbruksländerna i EG har ett vida merkemikaliserat jordbruk än . EG:s gemensammajordbrukspolitik har inslag som tyvärr premierarkemikalieanvändning. visar med sitt exempel enväg till ett mer miljöanpassat jordbruk. Tyvärr harregeringen -- genom borttagande av prisregleringsavgiftenpå handelsgödsel och bekämpningsmedel samtåterinförande av exportbidrag -- rört sig bort från dennasvenska väg. Detta är djupt olyckligt. Det ger fel signaler åtEG och gör att inte med kraft kan stödjareformsträvandena inom EG:s jordbrukspolitik. Destoallvarligare blir följderna härav som jordbruksutvecklingenhar avgörande betydelse för skyddet av den biologiskamångfalden.ÖsteuropaFör svensk miljövård är satsningarna i av storbetydelse. Det gäller bl.a. teknik och insatsvaror föravloppsrening för att minska miljöbelastningen påÖstersjön, energisparåtgärder, effektivareenergiproduktion samt utveckling av biobränslen inklusiveandra förnybara energikällor, utnyttjande av gas och hjälpatt utveckla ett livskraftigt jordbruk utan stora mängderhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Det är ocksåangeläget att förbättra luften i tätorter och industricentra;främst handlar det om att minska utsläppen frånenergiproduktion och industrier.Regeringen borde därför precisera även hur dettamiljöarbete skall föras inom EES samt vilka effekter etteventuellt EG-medlemskap skulle ha på vårt nuvarandemiljöengagemang i Östeuropa.SammanfattningSkrivelsen kan inte anses uppfylla de krav som uttaladesav i samband med godkännandet av EES-avtalet.Enligt vår uppfattning bör en redogörelse innehållaregeringens syn på bl.a. följande frågor:en analys avskillnaderna mellan offentligt ansvar för miljöfrågor iSverige och EGkontroll, sanktioner ochkonkurrensförhållandenSveriges syn på företagsansvar,substitutionsprincip, omvänd bevisbörda ochförsiktighetsprincipsambandet medarbetsmiljöfrågornaarbetet med EG:s femtemiljöhandlingsprogrambetydelsen av den svenskapolitiken när det gäller användning av ekonomiskastyrmedelsambandet mellan energi och miljösambandet mellan jordbruk och miljö samt jordbruk ochbiologisk mångfaldriktlinjer för kontakter med andraländers regeringar och miljöansvarigastöd tillmiljögruppers kontakter med andra ländermiljöarbetetgentemot Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny redogörelse för densvenska strategin inför det svenska miljöarbetet inom EESoch EG.