ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Fi307 · 1993-01-26 00:00:00 — I regeringsformen sägs att den svenska folkstyrelsenförverkligas bl.a. genom självstyrelse. Det sägsockså att beslutanderätten i kommunerna utövas av valdaförsamlingar samt att kommunerna får uttaga skatt förskötseln av sina uppgifter.Man kan utan tvekan påstå att en grundläggandeförutsättning för den kommunala självstyrelsen är attkommunerna har rätten att fatta beslut om uttag av skatt.I samband med skattereformens genomförandebeslutade att införa ett tillfälligt förbud förkommunerna att höja sin skatt. Under de speciellaförhållandena var detta riktigt.Under senare tid har alltmer av samhällets uppgifterlagts på primärkommunerna. Detta kan ses som ett bevis påatt samhället strävar efter att beslut skall fattas så näramänniskorna som möjligt. Det kan också ses som ett bevispå att samhället litar på att kommunerna är kompetenta ochklarar av att leva upp till de krav som ställs.Det tillfälliga skattestopp som antogs /92 harförlängts till att gälla även 1993. I samband medskattestoppet 1991/92 prövades frågan ikonstitutionsutskottet. Utskottet fann att ett skattestopp avdenna typ var möjligt att genomföra eftersom stoppet varjust tillfälligt.De svenska kommunerna har en väl utveckladkompetens, både politiskt och administrativt. En rad förmänniskorna viktiga uppgifter har lagts på kommunerna.Det är i detta läget inte rimligt att kommunerna fråntas denuppgift som regeringsformen har givit kommunerna,nämligen att besluta om sin egen skattesats.En förlängning av skattestoppet att gälla även för 1994förefaller oss mot denna bakgrund utomordentligt tveksambl.a. av konstitutionella skäl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det kommunala skattestoppet.
mot · GG02Fi401 · 1993-01-26 00:00:00 — För att mäta prisutvecklingen i utarbetarStatistiska centralbyrån och Statens pris- ochkonkurrensverk ett konsumentprisindex, KPI,som fastställs av regeringen och används som officiellt måttpå de totala prisökningarna i konsumentledet i . KPIanvänds i många sammanhang. När löneökningarna för ettår blir kända dras KPI-ökningen för motsvarande periodifrån och vi får ett mått på reallöneförändringen. KPI liggerockså till grund för bl.a. uppräkningen av basbeloppet. Idebatten om ekonomi jämförs inflationen i andraländer med KPI.Det är viktigt att ha tillgång till ett så korrekt mått sommöjligt på prisökningarna. På några punkter är detnödvändigt enligt vår mening att KPI förbättras.KPI skall vara ett så kort mått som möjligt påprisförändringarna. Därför är det inte bra att det finnsgrupper av varor och tjänster som inte finns med. Ett parprocent av den privata konsumtionen saknas i KPI.Huvudsakligen rör det sig om utgifter för olika typer avtjänster. Saknas gör bl.a. arvoden till advokater och andrajuridiska och kamerala tjänster, resebyråernas provisionersamt de omdiskuterade avgifterna inom bankerna. SCB börges i uppdrag att revidera sättet att beräkna KPI medhänsynstagande till detta.Ett förbättrat KPI skulle få särskild betydelse när manförsöker avgöra om ett hushåll fått sin ekonomi realtförbättrad eller försämrad. För att bättre kunnaavgöra detta bör SCB som komplement till KPI ocksåredovisa hur priserna förändrats för några olika typer avhushåll. Sådana s.k. kategoriprisindex finns redan i bl.a.USA. De bör utgå från den konsumtion som finns i olikahushåll beroende på skilda bostadsorter,hushållssammansättning och inkomstnivåer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar av beräkningssättetav konsumentprisindex (KPI),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering av KPI med s.k.kategoriprisindex.
mot · GG02Fi403 · 1993-01-26 00:00:00 — är rikt på historiska minnesmärken, inteminst fästningar. Räknar man fästningarna från iNorge till i söder rör det sig om 7 st.Anläggningarna har inte någon större försvarspolitiskbetydelse, men väl ett stort intresse från turistsynpunkt.Enbart i besöks av 40 000turister, en summa som lätt skulle kunna öka med ökadskyltning, bättre P-möjligheter och lite mer faciliteterruntom.Det stora och oroande problemet med flertaletfästningar är att de uppvisar olika grader av förfall. Detgäller , men också den i sombehöver rustas för . båda skansarKronan och Lejonet uppvisar skador liksom Carlstensfästning i , Nya och Karlsborg.När det gäller har MilitärkommandoVäst tagit loss medel vilket möjliggör vissa punktinsatseroch här har ett antal beredskapsjobb kommit till stånd. Föratt fästningen skulle bli bra och likna vad den en gång varkrävs i anslag -- pengar som inte finns därför attförsvarets budget krymper och kulturbyggnader, somfästningar är, riskerar hamna i strykklass.Bohus fästning är illa ute, trots lokala insatser ochförbättringar. Enligt ansvariga bedömare accelererarförfallet, tegelmurar och pelare är hårt anfrätta av tidenstand.Jag ser det som angeläget att någon statlig myndighet,eller någon annan, analyserarsituationen, dels för ovan angivna byggnader men ocksåandra motsvarande anläggningar landet över. Dethuvudmannaskap fortifikationsförvaltningen utövar, kan iförekommande fall stanna vid att man belyser och varnarför det förfall som pågår, men som framhållits tidigareriskerar ''kulturen'' att ta stryk i nuvarande pressadeekonomiska läge.Fästningar, som också är turistiska magneter, bordekunna ge stat och samhälle mycket igen om de ilågkonjunktur blev föremål för insatser -- ett stort antalberedskapsjobb skulle skapas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av underhåll avhistoriska minnesmärken.
mot · GG02Fi404 · 1993-01-26 00:00:00 — Lokalisering av SCB:s Stockholmsverksamhet till , , har genomfört entillbyggnad av sina lokaler i . Utbyggnaden utgörförutsättning för att sex olika lokalområden skall kunnaläggas samman till ett. Det naturliga vore nu attsammanföra all SCB-verksamhet till Örebro.Goda kommunikationer och god tillgång på kvalificeradarbetskraft samt möjligheter till rationell samordninggenom koncentration till en plats är goda och för sig självatalande argument för detta förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av SCB frånStockholm till .
mot · GG02Fi405 · 1993-01-26 00:00:00 — I ett demokratiskt samhälle skall statistik vara ettlättillgängligt, opartiskt underlag för information ochdebatt. Statistik behövs för uppföljning och utvärdering avgjorda insatser samt som underlag för beslut beträffandeåtgärder i samhället. I dessa sammanhang räcker det intemed fakta om könlösa individer, uppgifterna behöver delasupp på män och kvinnor.Vi vet att kvinnors och mäns livssituation ochmöjligheter att påverka utvecklingen skiljer sig åt i mångaavseenden. För att jämställdhetsaspekter skall kunnabeaktas vid utvärdering, planering och beslut måsteföljaktligen statistiskt underlag som rör individer analyserasoch redovisas uppdelat på män och kvinnor.Jämställdhetsfrågor är ofta tvärsektoriella och kräverstatistik från ett stort antal ämnesområden. Användare harmånga gånger svårt att hitta rätt i statistiken, som inte helleralltid är redovisad på kön.Statistiska centralbyrån har tagit framjämställdhetsstatistik, dels för att ge helhetsbilder avjämställdheten på nationell, regional och lokal nivå, dels föratt belysa vissa problemområden som inte behandlats påannat håll. Som exempel kan nämnas några av depublikationer man tagit fram: ''På tal om kvinnor och män.Lathund om jämställdhet'', ''Man är chef'' och ''Om kvinnoroch män i och EG''.Statistiken talar sitt tydliga språk. Kvinnor ärunderrepresenterade i de sammanhang som rör makt ochinflytande. Däremot dominerar de i statistiken över ohälsa.Behovet av en fortlöpande rapportering av läge ochförändring vad gäller jämställdhet kommer att kvarstå.Dessutom behövs fördjupade studier för att belysa aktuellajämställdhetsfrågor.Exempel på områden som är speciellt viktiga att studeraär: Familjetyper i och andra länder i Europa.Värdering av obetalt arbete. Värdering av kvinnors ochmäns yrken. Strukturomvandlingens effekt på kvinnoroch män i olika åldrar och livsfaser. Utvecklingen avkvinnors och mäns företagande. Sambandet mellanutbildning, yrke, lön och kön. Äldre kvinnors och mänslevnadsförhållanden. Kvinnors och mäns hälsa.Maktfördelning mellan kvinnor och män i olika områden isamhället. Mannen som förälder. Mäns uttag avföräldraförsäkring efter yrke, arbetstid -- -- --Listan kan göras betydligt längre och nya behov dykerständigt upp.Det finns många avnämare av jämställdhetsstatistik.Politiker är en nyckelgrupp. Skolor, forskare, statligamyndigheter på central och regional nivå, kommuner,landsting, kvinnoorganisationer och andrafrivilligorganisationer är andra intressenter.Vi anser att jämställdhetsstatistiken måste prioriterasoch garantier måste lämnas för fortsatt produktion ochutveckling av densamma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsstatistik.
mot · GG02Fi407 · 1993-01-26 00:00:00 — Nuvarande uppgiftStatskontoret skall enligt sin instruktion ''på regeringensuppdrag biträda med underlag för omprövning,effektivisering och styrning'' av den statliga förvaltningen.En annan uppgift är enligt instruktionen att ''ge råd rörandeoffentlighet och ADB samt inom ADB-säkerheten''.Det aktuella regleringsbrevet preciserar attStatskontoret skall arbeta särskilt med målformulering,resultatstyrning och resultatmätning underlag förstrukturförändringar och förändringar avverksamhetsformer anskaffning och användning avinformationsteknologi.Regeringens förslagProposition 1992/93:100 bilaga 8, E 5 föreslår attmyndigheten skall disponera för''stabsuppgifter'' (löpande arbete?). Därutöver beräknas komma som intäkter av uppdragsverksamhet påanslaget A 5.Argument för nedläggning 1. Allt det som görs på Statskontoret kan övertas avmarknaden (fristående konsulter och utredare),kommittéväsendet samt departementen själva. Dettabevisas inte minst av att regeringen valde en friståendekonsult när man skulle utreda -- Statskontoret.Frågor av ''koncerngemensamt'' intresse inominformationsteknologiområdet kan tas om hand av enintresseförening för statliga myndigheter -- om dessa önskaren sådan.2. Konkret innebär budgetproppens förslag attFinansdepartementet har reserverade.Fackdepartementen anropar dessa pengar genom att geStatskontoret utredningsuppdrag -- ett slags ''marknad'' därkunderna (departementen) bara kan välja endast enleverantör. Man kan anta att departementen, när deupptäcker detta, kräver att själva få välja utredare.Regeringens förslag är alltså dåligt, bättre att lägga ned meden gång.3. De som utgör de maximalaintäkterna innebär en halvering. Dennakraftiga bantning genomförs efter ett utdraget utredande avmyndigheten. Vilken kompetens finns kvar efter en sådanprocess? I den mån en verksamhet som dennaöverhuvudtaget är önskvärd, är det nödvändigt att lägga neroch bygga upp något nytt från grunden.4. Hittillsvarande generaldirektör har utsetts tillgeneraldirektör på . Det är alltså ett bra tillfälle attagera när generaldirektör saknas för myndigheten.5. Statskontorets uppgift är vag och oprecis. RRV har snarlika uppgifter. RRV:s aktivitet är dockbetydligt högre. Det finns en integritet i RRV:s oberoendegranskning av myndigheter och politikområden -- som ingerrespekt. Statskontoret, däremot, är en osjälvständigunderleverantör till regeringen och håller därför inte måttetsom egen myndighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedläggning av Statskontoret.
mot · GG02Fi409 · 1993-01-26 00:00:00 — Utlokalisering av och fastighetskoncern har fattat beslut om ny organisation . Beslutet innebär nya riktlinjerför den statliga fastighetsförvaltningen och en ombildningav genom bildande av två myndigheteroch två fastighetskoncerner för förvaltning av statligafastigheter.Örnsköldsvik är ett mellanstadsalternativ med godaförutsättningar för människor att kunna leva och verka.Genom sin storlek ger den en livskvalité för människor medgoda bostäder och närhet till service genom korta avståndoch närhet till vacker natur.Mellanstaden är ett livskraftigt alternativ för företag ochmyndigheter. De spelar en viktig roll i det svenskasamhället. svarar exempelvis för avSveriges nettoexport men har av landetsbefolkning.NäringslivsstrukturenNäringslivet i kännetecknas av ett stortberoende av skogsindustri och tung verkstadsindustri.Andelen sysselsatta inom administration och förvaltning ärlåg.Kommunen verkar aktivt för att förbättrasysselsättningsstrukturen i kommunen. Det är grunden tillkommunens byggande av Arken Tjänstecentrum förtillskapande av en miljö för utveckling av tjänsteföretag iÖrnsköldsvik.I är statlig verksamhet mycketbegränsad. Trots flera tidigare initiativ har Örnsköldsvikhittills inte fått del av någon utlokalisering av statligverksamhet.För en utveckling av tjänstesektorn i är enaktiv medverkan av staten nödvändig. Att enbart medkommunens egen kraft åstadkomma en förändring är svårt.Riksdagen har uttalat att det vid inrättande av nyamyndigheter är angeläget att pröva annan lokaliseringsortän Stockholm.Arken TjänstecentrumArken Tjänstecentrum är vackert beläget iÖrnsköldsviks inre hamnområde. De två första etappernaav tjänsecentret färdigställdes och huvuddelenav kontorslokalerna är uthyrda. Under april månadinnevarande år färdigställs en tredje etapp, innehållandebl.a. attraktiva kontorslokaler samt kommunens nyastadsbibliotek.Förutsättningar för lokaliseringFörutsättningar för lokalisering av verksamheter tillÖrnsköldsvik är därmed mycket goda. har ettväl utbyggt nät med optikabel för tele- ochdatakommunikation och flera dagliga flygförbindelserdirekt mellan och med SAS.Linjeflygs lokalisering av bokningscentral i ArkenTjänstecentrum är ett bra exempel på en lokalisering tillÖrnsköldsvik. Lokaliseringen är mycket lyckosam och storaeffektivitetsvinster har uppnåtts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar lokalisera och till .
mot · GG02Fi410 · 1993-01-26 00:00:00 — har infrastrukturinvesteringard.v.s investeringar i vägar, järnvägar, kommunikationslederför tele- och datatrafik haft högsta prioritet inomsamhällsbyggandet.För allt fler framstår sambandet mellan godakommunikationsmöjligheter och ett näringsliv i utvecklingsom alltmer uppenbart.Från alla delar av landet framförs krav på omfattandeinvesteringar för att möjliggöra en bra och framåtsyftandeutveckling av samhället.Den transportinfrastruktur som vi bygger kommer,liksom de järnvägar vi byggde , attanvändas i åskilliga decennier och styra lokalisering av bådenäringsliv och bostäder. Under de kommande årtiondenakommer flera hundra miljarder att investeras i dessasystem.En viktig kunskap vid bedömningen av investeringar ärnaturligtvis hur flödena ser ut. På godssidan genomför SCBnumera en urvalsundersökning (fr.o.m. 1995årligen) för lastbilstrafiken kompletterad med uppgifterfrån SJ, nu senast ''Varutransporter med lastbil och järnvägunder 1990''.Järnvägstrafiken är undersökning interedovisad mer än summerat för hela landet.Lastbilsundersökningens material tillåter att man kan brytaner materialet till lägst länsnivå, medan diskussionerrörande nya vägar måste föras på en betydligt merdetaljerad nivå.Dessutom förmår inte materialet visa hur de långvägatransporterna i realiteten går till, nämligen itransportkedjor där ofta flera transportmedel ärinblandade.En allt större andel av våra inrikes godstransporter utgören del av en internationell transportkedja. Deinternationella transporterna redovisas beträffandevaruslag och transportmedel vid svensk gräns men intetill/från en punkt i . Detta sker i den av SCBpublicerade Utrikeshandelsstatistiken, vilken är detaljeradvad gäller varuslag och publiceras med en visstidsosäkerhet.För framtiden är det önskvärt att man får kunskaper omtransportkedjorna och då är en kombineradstatistikproduktion av inrikes och utrikes varuflödenabsolut nödvändig.Inte heller på persontrafiksidan är flödesstatistikentillfredsställande. Den bygger vad gäller den heltdominerande delen också på en urvalsundersökning och ärbehäftad med likartade brister som godsflödesstatistiken.För att skapa bättre planeringsförutsättningar anser videt önskvärt att hemställerhos SCB att den nuvarande statistiken avseendeTransporter och trafiksäkerhet kompletteras ochuppgraderas så att de mål som i motionen framförts blirmöjliga att nå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikstatistiken.
mot · GG02Fi411 · 1993-01-26 00:00:00 — som freds-, miljö- och kulturcentrum På många håll i världen finns miljö- och kulturcentra,som speciellt vänder sig till barn och ungdomar ocherbjuder utbildning i dessa allt viktigare frågor. Nordensaknar ett sådant centrum. borde föregå med gottexempel och ta initiativ. Fredsfrågorna tillsammans medreligionsfrågor skulle kunna inta en central plats på''schemat'' tillsammans med miljö- och kulturkunskap.I kommun, på Färingsö, ligger ,kungligt slott under , oanvänt underett sekel och 1891--1969 tvångsarbetsanstalt samtalkoholistanstalt. Tomt och oanvänt medundantag då ortens konstnäreranvänder för utställningar. Denna byggnad med sinunika omgivande park borde kunna bli ett blomstrandecentrum för unga människors fostran i de frågor som heltavgör vår framtid -- fred, miljö, kultur och religion. Detskulle utgöra en bas för ett internationellt nätverk i närasamverkan med närsamhället. Internationalisering är ennödvändighet i dagens värld. Många avgörande frågor somrör själva livet är av global karaktär och kan lösas endastgenom samverkan lokalt--regionalt--nationellt--globalt föratt närma syd--nord--öst--väst till varann.Detta är i hög grad ett utbildningsproblem. Därförbehövs som ett Forum för fredsfostran.Verksamhetens inriktning på anser vi också liggahelt i linje med framtida inriktning på nya tillväxtområden.De ursprungliga tankarna med användning vidgastill att gälla turist- och besöksnäring. har ettintressant läge i och kan nås med båt.För utlandsbesökare bör som kulturhistorisktturistmål likaså vara av intresse.Vi anser att upprustningen av underrådande arbetsmarknadsläge är ett utmärkt sysselsättnings-och utbildningsprojekt för arbetslösa inombyggnadsbranschen. Det kan också användas sompraktikplats för ungdomar, som redan går i utbildning på debyggnadstekniska linjerna. förvaltas avByggnadsstyrelsen och ochrepresentanter från dessa har förberett arbetet så att detkan sättas i gång. Med tanke på historia som enanstalt, där man förvarade arbetslösa och bostadslösa,anser vi att det skulle vara ett bra sätt att visa att det inte ärpå det sättet vi vill hantera arbetsmarknadspolitiken.Exempel på utbildnings- och sysselsättningsområden:snickare, målare, murare, VVS, elektriker,kakelugnsmakare, stuckatörer, parkanläggare samtkulturarbetare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att slottbyggs om/till för att användas som ett internationellt freds-,miljö- och kulturcentrum med speciell inriktning på barnoch ungdomar liksom till kulturhistoriskt turistmål,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upprustningen av Svartsjöslott är viktigt som sysselsättnings- och utbildningsprojektför arbetslösa inom byggnadsbranschen.
mot · GG02Fi412 · 1993-01-26 00:00:00 — Skillnaderna mellan människors levnads- och lönenivåerhar ökat . Den första och hittills endautredningen arbetade . Den''låginkomstutredningen'' utgick ifrån 1960-taletsförutsättningar och frågor. Resultatet gav god vägledningtill 1970-talets ställningstaganden i samhällsarbetet. Dengav beslutsfattare på olika nivåer upplysning om behovet avförändringar.Nu är det nya förutsättningar som främst har sin grund i1980-talet. kan man konstatera att den förbättring avlevnadsstandard och minskade löneklyftor mellanmänniskor som framgick av den tidigare utredningen harunder successivt försämrats, för att utgöraett stort samhällsproblem.I levnadsnivåundersökningar gjorda under 1980-taletfinns tecken som tyder på att fler människor hamnat unders.k. existensminimum det senaste årtiondet. Även fleraoberoende studier i (i vilka är med) harfunnit att allt fler har hamnat under olika definitioner avfattigdomsstreck.Inom LO och dess förbund finns klara statistiskauppgifter om att löneklyftorna inom LO-kollektivet harvidgats . I LO:s rättviseprojekt pekas påmånga faktorer som orsaker till ökade orättvisor.Av den gjorda framgårklart att segregeringen i samhället har ökat. Detta ärtydligast i storstadsregionerna, men den ökar också i övrigalandet.Folkhälsorapporten för visar betydandeskillnader mellan regionens delar beträffande hälsa, ohälsa,dödlighet och arbetsmiljö. Den visar dessutom att hälsa ärmycket klass- och könsskiktat.En utredning behövs som belyser bl.a. defördelningspolitiska frågorna som är av särskilt stortframtidsintresse för bl.a. barn och ungdom, handikappadegruppers, pensionärers och invandrares/flyktingarssituation.Ja, orosmomenten uttrycks avmånga, särskilt av ungdomen. Vad händer medsjukförsäkringen när den läggs ut på parterna? Kommer detatt innebära försämringar? Vad händer med ATP-systemetnär antalet pensionärer ökar som antaletförvärvsarbetande i föhållande till dessa minskar?Den nu (1993) pågående samhällskrisen, med redanträffade uppgörelser (regeringen -- (s)) och kommanderegeringsbeslut, hur kommer de att påverka människorsframtida levnadsförutsättningar ?Det finns många olika uppgifter om hurskillnaderna mellan människornas förutsättningar att levaett drägligt liv ser ut. Vad som krävs är att samla allauppgifter i en ny utredning och ta reda på varför det ser utsom det gör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny låginkomst- ochlevnadsnivåutredning.
mot · GG02Fi501 · 1993-01-26 00:00:00 — Upphandlingsformer för kostnadsfria förbrukningsartiklar Vid behandling av proposition 1992/93:129beslutades att kostnadsansvaret för kostnadsfriaförbrukningsartiklar (KOFFA) överförs från kommunernatill staten.Effekterna av detta beslut blir enligt upppgift attApoteksbolagets dotterbolag tar över somensamleverantör av kostnadsfria förbrukningsartiklar somexempelvis inkontinenshjälpmedel i den öppna vården föräldre och handikappade. Detta utan att någon upphandlingäger rum.Ett av resultaten med denna förändring blir att detsambruk mellan stat, landsting och kommunerna somcivildepartementet initierade för att samutnyttjagemensamma resurser skadas.För att exemplifiera så ska jag beskriva vilka effekterdetta får i län. Där har det landstingsägda företagetLänia i konkurrens fått distributionen såväl till landstingetsegna verksamheter som primärkommunerna, vad gällerexempelvis inkontinenshjälpmedel.När nu utan konkurrens tar över distributionen tillprimärkommunerna får det till följd att kostnaden ökar föratt tillhandahålla dessa produkter i egenverksamhet. Det betyder också att distributionen av andraprodukter, som samordnas med dessa transporter,fördyras ut till kommunerna.Det kan knappast ha varit avsikten med riksdagsbeslutetatt kostnaderna för skattebetalarna skulle öka. Det finnsdärför skäl att överväga vilka förändringar som behöverske, för att ett fortsatt sambruk ska kunna äga rum och föratt såväl staten som landstingen ska kunna upphandla dessaprodukter i konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att kunna fullföljasambrukstanken och därmed tillse att upphandlingen avkostnadsfria förbrukningsartiklar kan ske på ett sådant sättatt konkurrensen upprätthålls och samdistributionmöjliggörs.