ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Sf208 · 1993-01-26 00:00:00 — Rätten att träffa en förtroendeläkare Förtroendeläkarnas arbetsuppgifter regleras kortfattat iLagen om allmän försäkring. Hos varje allmänförsäkringskassa skall det finnas en eller fleraförtroendeläkare. Dessa skall biträda kassan i frågor somkräver medicinsk eller odontologisk sakkunskap samt verkaför ett gott samarbete mellan kassan och de läkare ochtandläkare som är verksamma inom dess område. Detframgår också att förtroendeläkaren skall fungera sområdgivare till tjänstemän i de enskildaförsäkringsärendena.I ''Allmänna råd'' finns det pånågra ställen bestämmelser som berör dem. I avsaknad aven närmare reglering av frågan ankommer det på varjeallmän försäkringskassa att bestämma hur man skallanvända sig av förtroendeläkarna.Det förekommer att de försäkrade som är föremål förbeslut av inför ett avgörande önskar fåträffa förtroendeläkaren. I flera fall brukar detta önskemåltillgodoses. Det kan vara aktuellt inför ett beslut omvårdbidrag, förtidspension m.m. Men det har ocksåinträffat att en försäkrad förvägrats träffaförsäkringskassans förtroendeläkare inför ett beslut isocialförsäkringsnämnd. Det bör vara en självklarhet attom en enskild försäkrad vill träffa förtroendeläkaren införett beslut så skall detta önskemål tillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten för de försäkrade att träffaförsäkringskassans förtroendeläkare inför ett beslut som rörden enskilde.
mot · GG02Sf209 · 1993-01-26 00:00:00 — Ökad demokrati på försäkringskassorna Försäkringskassorna sköter det mesta av den allmännaförsäkringens uppgifter gentemot de försäkrade. En allmänförsäkringskassa finns i princip i varje län.Försäkringskassan leds av en styrelse. Den består avordförande och vice ordförande, som är utsedda avregeringen. Vidare nominerar fyra ledamöteroch suppleanter till styrelsen. Arbetstagarnasorganisationer utser dessutom representanter till styrelsen.Hos varje försäkringskassa finns ett antalsocialförsäkringsnämnder. En socialförsäkringsnämndbestår vanligen av sju ledamöter. Ordföranden utses avregeringen, tre ledamöter nomineras av . Deåterstående ledamöterna utses av riksförsäkringsverketefter förslag av organisationerna på arbetsmarknaden.Styrelserna och nämnderna tillsätts året efter deallmänna valen.Valet av ordförande och vice ordförande som görs avregeringen sker det år styrelse- ochnämndledamöterna tillsätts. Landstingen nominerarledamöter och suppleanter till försäkringskassornasstyrelser och till socialförsäkringsnämnderna i sambandmed de övriga nomineringarna till förtroendeposterna inomlandstingens olika organ. Denna nominering sker direktefter de allmänna valen . Val avförsäkringskassornas styrelser ochsocialförsäkringsnämnderna sker således vid två avvarandra oberoende tillfällen.När landstingen nominerar till försäkringskassornasstyrelser och till socialförsäkringsnämnderna sker dennanominering oftast enligt liknande fördelningsprinciper somnomineringarna till de övriga posterna inom landstinget.Regeringen utser däremot ordförandena enligt andraprinciper. De som nomineras av tillförsäkringskassorna uppfattar dessutom ofta att derepresenterar , vilket är en missuppfattning. Desom nomineras av landstingen är partipolitiska företrädarei ett statligt organ.Jag anser därför att det finns anledning att ändra delar avnomineringsprocessen till försäkringskassornas styrelse ochtill socialförsäkringsnämnderna. Valet av ordförande ochvice ordförande samt övriga partiföreträdare bör göras vidett och samma tillfälle. Nomineringarna bör handhas av departipolitiska organisationerna och inte av landstingen samtverkställas som regeringen utserordförande och vice ordförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nomineringar tillförsäkringskassornas styrelser och tillsocialförsäkringsnämnderna.
mot · GG02Sf211 · 1993-01-26 00:00:00 — Kostnader för konstgjord befruktning Ofrivillig barnlöshet är vanlig. Vart tionde par ärbarnlösa mot sin vilja. Kön till sjukhus som utför konstgjordbefruktning är mycket lång och det tar , innankvinnor kan få behandling. Det betyder att de kan kommaupp i en ålder , då konstgjord befruktning intelängre rekommenderas.Många par vänder sig därför till privata kliniker för attsnabbare få konstgjord befruktning utförd. Detta betyderen kostnad på ca , som paret helt får stå för själva.Jag anser att utförandet av konstgjord befruktning, varden än utförs, skall betraktas som sjukvård och ersättas somsjukvård, dvs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning för kostnad förkonstgjord befruktning.
mot · GG02Sf213 · 1993-01-26 00:00:00 — Föräldrapenning vid plötslig spädbarnsdöd Plötslig spädbarnsdöd drabbar alltid en familj myckethårt. Det barn som man efter lång väntan sett födas finnshelt plötsligt inte längre. Tragiken är uppenbar.Ännu finns inga säkra teorier om vad som kan liggabakom plötslig spädbarnsdöd. Men dör i Sverigeöver 100 spädbarn av oförklarlig anledning.Samhällets uppgift vid plötslig spädbarnsdöd är givetvisatt stötta och hjälpa föräldrarna på olika sätt. De nuvarandereglerna för föräldraförsäkringen slår dock obarmhärtigthårt mot den drabbade familjen. Om barnet dör harmamman rätt till föräldrapenning fram efterbarnets födsel. De flesta dödsfallen i plötslig spädbarnsdödinträffar emellertid när barnet är 8--12 veckor.Föräldrapenningen dras då in med omedelbar verkan.Det innebär att mamman, förutom sorgearbetet, tvingasta itu med att anpassa sig till livet före förlossningen. Att gåtillbaka till jobbet är inte alltid möjligt, varkenav känslomässiga eller praktiska skäl.För en familj som kämpar med en fruktansvärd sorg ochsom har ställt om hela sitt liv för det nyfödda barnet, kan denuvarande reglerna få mycket olyckliga konsekvenser.En översyn av nuvarande regler är därför angelägen.Målet måste vara att på bästa sätt stödja familjer somdrabbas av att förlora ett barn i plötslig spädbarnsdöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler förföräldrapenning efter plötslig spädbarnsdöd.
mot · GG02Sf214 · 1993-01-26 00:00:00 — Semesterersättning och begynnelsetidpunkten för förtidspension En person som fyllt men inte 65 och varsarbetsförmåga är nedsatt till minst hälften kan fåförtidspension, om oförmågan att arbeta bedöms somvaraktig.Den som vill få förtidspension skall ansöka om det hosförsäkringskassan.Om en person ansöker om förtidspension i t.ex. januarioch beslutar att bevilja dennaperson förtidspension fr.o.m. januari månad, så harpensionstagaren rätt att själv bestämma närbegynnelsetidpunkten för sökt förtidspension skall träda ikraft. Den kan således i det anförda exemplet komma attgälla retroaktivt eller från och medbeslutsmånaden (FÖD 182:11 mål nr 265/82).En konsekvens av denna praxis är att arbetsgivaren idetta fall är skyldig att utbetala semesterersättning även förperioden januari--november till pensionstagaren om denneväljer att flytta ikraftträdandet till november månad.För mindre företag med få anställda kan detta varaekonomiskt betungande. Det kan faktiskt röra sig . som möjligheten att självbestämma begynnelsetidpunkten i ett sådant här falldessutom kan uppfattas som utmanande i sig.Jag anser därför att denna praxis bör tas bort, det villsäga att själv kunna besluta om begynnelsetidpunkten försökt förtidspension. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begynnelsetidpunkten för söktförtidspension.
mot · GG02Sf215 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är nödvändigt att skapa nya förutsättningar för dengrundläggande pensioneringen. Nuvarande system ärsamhällsekonomiskt oförsvarbart. Det finns sunda tankar idet förslag som har presenterats, som t ex rakare sambandmellan inbetalda avgifter och utfallande pension. Samtidigtfinns inslag som totalt förändrar de grundläggandekriterierna i svenskt pensionssystem, t ex förslaget omlivslångt intjänande. ''Rören blir rakare'', dvs sambandetmellan inbetalning och utfall ökar, förändraspensionssituationen radikalt för vissa grupper somlångtidsutbildade samt för dem som tar ett störrefamiljeansvar, oftast kvinnor.Ett civiliserat samhälle måste lämna så myckettidsutrymme till den enskilda familjen att det finnsmöjlighet att utöva ett ansvarsfullt föräldraskap. Därför ärförslagen om delad ATP och pensionsrättigheter för vård avbarn riktiga. Delad ATP har också den fördelenatt det kommer att ligga i männens intresse att kvinnor, ivarje fall hustrun, har en rättvisande lön. Det kan bidra tillatt utjämna de löneorättvisor som påtalats.Långtidsutbildade är en grupp för vilka förslaget skullekunna få mycket negativa effekter såvida inteutbildningspremierna (den ekonomiska ersättningen förpersonliga investeringar i utbildning eller vidareutbildning)höjs radikalt. Ett lands välstånd tycks kunna relateras iganska stor utsträckning till utbildningspremiernas höjd.För att ta ett exempel: ökade sin arbetsproduktivitet4 gånger 1960--1980. Löneprofilen var där 3 gånger brantareän i . Teorierna om hur människans strävan på ettrationellt sätt riktar in sig efter möjligheten till bättreekonomiska förhållanden har även belönatsmed . har dock f.n. extremt lågautbildningspremier.Denna lilla skillnad i livsinkomst mellan den som görstora utbildningsinvesteringar och den som avstår från dettahar lett till att intresset för studier i vissa grupper avtagit. Viär i starkt behov av högre kompetens hos arbetskraften. Detblir ''hjärnkraften'' som blir den avgörandeproduktionsfaktorn i den framtida konkurrensen. Ompensionsförslaget skulle genomföras utan att man släppteavgifter ovanför det s.k. taket fria så skulle incitamenten förvidare utbildning ytterligare försvagas. Det är således heltnödvändigt att förslaget om livsinkomst, om det skallgenomföras, kombineras med att avgifter för vilka ingaprestationer sker avskaffas. Detta ligger helt i linje med dengrundläggande principen om raka rör mellan intjänandeoch utfall. Det ena bör inte genomföras om inte det andragenomförs.Om forskare i får markant sämrepensionsförhållanden än i andra länder finns det risk attderas produktion, deras resultat, aldrig kommer att tillfalladet svenska folkhushållet och det svenska välståndet.Sammanfattningsvis: Pensionssystemet måste vara såutformat att pensionssystem som bygger på livsinkomstmöjliggör pensionssparande på hela inkomsten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pensionssystemets utformning.
mot · GG02Sf217 · 1993-01-26 00:00:00 — Omfattande gemensamma uppgifter kräver varaktigaresurser. Användning av gemensamma resurser kräverrelevanta organisations- och finansieringsprinciper.Välfärdssystemen skall bidra till att fördela välfärdenrättvist och solidariskt.Flera av välfärdssystemen är uppbyggda kringförsäkringsprinciper som bygger på en form av egeninsatser.Dessa insatser kan vara av frivillig art, egenavgifter, eller avobligatorisk art, t ex arbetsgivaravgifter.Föräldraförsäkringen är namnet till trots ingenförsäkringlösning. Den är totalt skattefinansierad menutfaller enligt inkomstbortfallsprincipen med en vissgrundtrygghet i det s k garantibeloppet.Det är min bestämda uppfattning att välfärdssystem sombygger på inkomstbortfallsprincipen skall vara avförsäkringtyp, där egeninsatser i någon form ärfinansieringskälla. I den meningen är föräldraförsäkringenen hybrid; det enda karaktäristiska draget avförsäkringsmodell är inkomstbortfallsprincipen. I allt övrigtär föräldraförsäkringen en form av statligt bidrag.Dessa bidrag utgår i föräldrapenning som lägst perdag (garantinivå) och som högst (1993) något över 630 krper dag. Skillnaden i utbetalning baseras endast påvederbörandes inkomster.Systemet är orimligt. För det första premierar det tillsena födslar under kvinnans fertilitetstid. För det andra kandet vara slumpen som avgör dagersättningens storlek, t exom arbete har kunnat erhållas när alla andra faktorer ärlika.Låt mig ta ett exempel. Två unga kvinnor är bosatta påen relativt liten ort. Båda har precis avslutat en höglikvärdig utbildning och bildat familj. Den ena av demlyckas erhålla ett arbete, den andra söker arbete men förblirarbetslös. Om båda blir gravida kan skillnadenuppgå till maximalt per dag. Samma exempel kanockså gälla när pappan avser att utnyttjaföräldrapenningen. Denna faktiska beloppsskillnad haringet berättigande ur rättviseaspekter.Systemet behöver alltså en översyn. Det behöverklarläggas om stödet skall vara ett försäkringssystem ellerett system för grundtrygghet i samband med födslar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avföräldraförsäkringens konstruktion.
mot · GG02Sf218 · 1993-01-26 00:00:00 — Vårdbidraget är en särskild folkpensionsförmån somenligt AFL kan utges till en förälder för vård av barn sominte har fyllt om barnet på grund av sjukdom, psykiskutvecklingsstörning eller något annat handikapp är i behovav särskild tillsyn och vård under minst sex månader.Vi anser att 16-årsgränsen är förlegad mot bakgrund avatt praktiskt taget alla barn bor hemma och går i skolantills de är myndiga. En gräns skulle också stå iöverensstämmelse med FN:s barnkonvention.Det är svårt att ha en klar uppfattning om kostnadernaför en höjning av åldersgränsen för vårdbidrag. De flesta avåtminstone dem som uppbär maximaltvårdbidrag torde få handikappersättning när de intelängre har rätt till vårdbidrag och eventuellt ocksåförtidspension. Handikappersättningen är dock lägre änvårdbidrag, ett förhållande som för övrigt framstår sommärkligt mot bakgrund av att föräldrarnas lagliga ansvarsträcker sig upp till myndighetsåldern. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en höjning av åldersgränsen förvårdbidrag.
mot · GG02Sf219 · 1993-01-26 00:00:00 — ekonomiska läge är mycket ansträngt. Dettahar medfört att det har lagts förslag och tagits beslut, sominneburit nedskärningar i ersättningsnivåerna i olikaförsäkringsssystem. Föräldraförsäkringen har klaratsig från nedskärningar. Denna motion kommer ej mednågra sparförslag i föräldraförsäkringen utan motioneninriktar sig på en viss omfördelning av tillgängliga medelinom föräldraförsäkringen.Enligt vår uppfattning är spännvidden iföräldraförsäkringen alltför stor. Den familj som uppbärlägst föräldraförsäkring erhåller /dag det s.k.garantibeloppet. Den familj som erhåller högstdagersättning får /dag. Föräldraförsäkringenutgår med denna stora spännvidd idagersättning. Slutresultatet blir mycket stora skillnader iersättning mellan olika familjer, vilket visas i nedanståendeexempel.Exempel 1: Höginkomstfamilj med två barn födda medlämplig tidsmarginal. Föräldraförsäkring uppbärs i tolvmånader för varje barn. För varje barn erhålles 360x636kr/dag i ersättningsbelopp, vilket ger . Förbåda barnen erhålles totalt 457 920 kronor.Exempel 2: Låginkomstfamilj också med två barn föddamed lämplig tidsmarginal. Föräldraförsäkring uppbärs i tolvmånader för varje barn. Denna familj får ett mycket lägreersättningsbelopp. I sämsta fall erhålles för varje barn360x60 kronor/dag, vilket ger . För bådabarnen erhåller denna låginkomstfamilj 43 200 kronor.Skillnad i föräldraförsäkring mellan de två barnfamiljernablir 414 720 kronor.I finns starka krafter, som vill förlänga dendifferentierade föräldraförsäkringen . Detframgår tydligt vid en genomgång av motionerna frånjanuari 1992.Om sådana tankegångar finner gehör i fårovanstående exempel följande utseende:Exempel 1: Höginkomstfamiljen. 2 x 540 x 636 kronorger totalt bruttobelopp 686 880 kronor.Exempel 2: Låginkomstfamiljen 2 x 540 x gertotalt bruttobelopp 64 800 kronor.Skillnad i föräldraförsäkring mellan de tvåbarnfamiljerna blir 622 080 kronor.Även om det kan pekas på transfereringssystem, som iviss utsträckning verkar i utjämnande riktning, bör enligtvår uppfattning spännvidden i föräldraförsäkringen minska.Genom att sänka ersättningsnivån till frigöres medelför att kunna höja garantibeloppet. Vårt förslag innebär attersättningsnivån i föräldraförsäkringen sänks till ochatt medel som frigöres användes till att höjagarantibeloppet. Regeringen bör positivt pröva möjlighetentill ovanstående förändring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i föräldraförsäkringen.
mot · GG02Sf220 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt nu gällande praxis har egenföretagare som valtstill ledamöter i länens socialförsäkringsnämnder inte rätt tillersättning för förlorad arbetsinkomst. Detta i motsats tillanställda som har rätt till sådan ersättning.Det är svårt att förstå denna princip om man vill ha enbred förankring i samhällsarbetet bland olika yrkesgrupper.Inte minst i socialförsäkringsnämnder är det betydelsefulltatt ha ledamöter både som representerar anställda ochegenföretagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till egenföretagare.
mot · GG02Sf221 · 1993-01-26 00:00:00 — Rätt för försäkringskassorna att upphandla sjukvård m.m. har försäkringskassorna runt om ilandet kunnat upphandla sjukvård hos de olikasjukvårdshuvudmännen inom ramen för det så kalladeDagmar 400-projektet. Syftet har varit att ohälsotalet skallsänkas så att utbetalningarna från socialförsäkringen skallminska minst med det belopp som sjukvårdshuvudmännenersatts med. avsattes för detta, 1992och vardera året. Härigenom har man kunnatavvärja några av de obalanser i samhällets insatser påvårdområdet som råder då ett (statligt) organ,, har kostnader för sjukskrivning och vissarehabiliteringsinsatser samt ett annat (kommunalt) organ,, ansvarar för sjukvården.Erfarenheterna har varit goda. Som exempel kannämnas att man i län räknar med att de gjordainsatserna () inneburit uteblivnautbetalningar i socialförsäkringen med minst det dubblabeloppet. Insatserna i län har inriktats på ihuvudsak följande sjukdomsområden:Rörelseorganenssjukdomar Hjärt- och kärlsjukdomarKvinnosjukdomar Amalgam PsykoterapiSmärtbehandlingar Kompetensutveckling av läkare inomsocialförsäkringsområdetÅtgärderna kan indelas i följande huvudområden:Insatser för att förbättra diagnostik, behandling och tidigrehabilitering av människor med besvär i rörelseorganen.Insatser för att förbättra samverkan mellan vårdnivåer(primärvård -- sjukhus).Insatser för att förbättrapreventionsarbete.Åtgärder för att förkorta köer(väntetider till såväl undersökning, behandling ochoperationer).Insatser vid psykisk ohälsa.Inköp avmedicinsk apparatur för att öka insatserna på poliklinisknivå och förbättra diagnostiken.Utbildningsinsatser isocialförsäkringsfrågor.Det finns inga beslut om att fortsätta detframgångsrika projektet 400. Det torde dock ståklart att i detta arbete har gjorts stora besparingar såväl imänskligt lidande som i samhällets kostnader för sjukdomoch ohälsa. kanske inte insatserna gerfullt så stor återbäring som , framförallt på grund av att köerna till vård och behandling intetillnärmelsevis är så stora som de var i slutet av 1980-talet.Men det finns ändå anledning att fortsätta det samarbetemellan försäkringskassor och sjukvårdshuvudmän somprojektet lett till.Dessutom finns det områden där det kan vara av stortintresse att fortsätta satsningar av det här slaget. Somexempel kan nämnas samhällets olika kostnader förryggbesvär i olika former. Det finns beräkningar som visaratt dessa kostar försjukskrivning, förtidspensionering och sjukvård. Av dettabelopp är det endast som går tillsjukvård (källa , kapitel 7).För att åstadkomma en flexibilitet i det fortsatta arbetetär det värdefullt att detta initieras och genomförs lokalt därförutsättningarna och förväntade resultat bäst kanbedömas. Därför bör försäkringskassorna ges befogenheteratt upphandla sådan vård och behandling som kan medföraminskade kostnader för utbetalningar isocialförsäkringssystemet. Givetvis skall det inte finnasnågra hinder att upphandla dessa tjänster även hos enskildavårdgivare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphandling av vård ochbehandling som kan minska utbetalningarna frånsocialförsäkringen.
mot · GG02Sf222 · 1993-01-26 00:00:00 — övertog föräkringskassorna ansvaret förbidrag till arbetshjälpmedel för förvärvsarbetande frånLänsarbetsnämnden. Man kan dock säga att verksamhetenmed detta ärendeslag inte kom igång förrän under hösten1991. Det första budgetåret avsattes inget bestämt belopp,utan medlen togs ur sjukförsäkringsanslaget.För /93 har en ram på högst 93 miljonerkronor anvisats för bidrag till arbetshjälpmedel.Riksförsäkringsverket fördelade 75 miljoner tillförsäkringskassorna. Av detta har fåttdisponera . 18 miljoner innehölls tills vidareav RFV.Som en jämförelse kan nämnas att Länsarbetsnämndeni enligt uppgift har avsatt 6,1 miljonerför arbetshjälpmedel för nyanställda /93.Försäkringskassan i har t o m december1992 betalat ut . Den har dessutom intecknat ca580 i beslut där bidragen ännu inte har betalats ut.Återstår ca för återstoden av budgetåret.Situationen är likartad vid övriga försäkringskassor.Kostnaderna för arbetsplatsanpassningar ochhjälpmedel varierar kraftigt. För en synskadad kan det rörasig om 300 000 -- . För personer med gravarörelsehandikapp kan kostnaderna ibland bli ännu högre.AMI:s verksamhet med t ex ett speciellt synlag iSundsvall, berörs också, eftersom förnärvarande inte kan bekosta de arbetsplatsanpassningar förförvärvsarbetande som vid sina utredningar finnervara nödvändiga.Möjligheten att, som ett led i en rehabilitering, kunnalämna bidrag till arbetsplatsanpassning ocharbetshjälpmedel är mycket värdefull. Man har kunnatbåde förkorta och förebygga sjukskrivningar ochförtidspensioneringar, vilket naturligtvis ärsamhällsekonomiskt lönsamt.Det är tveksamt om denna restriktivitet ibidragsbeviljandet står i överensstämmelse medintentionerna i förordningen (1991:1046) om bidrag tillarbetshjälpmedel.För att upprätthålla intentionerna i förordningen finnsskäl att noga överväga en återgång till att fördela medel tillarbetshjälpmedel från sjukförsäkringsanslaget.Hjälpmedelsinsatsen kan då vägas mot den vinst som görsgenom förkortade sjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till arbetshjälpmedel.