mot · GG02Ub424 · 1993-01-26 00:00:00 — Gymnasieskolan har en nyckelroll i svensk utbildning,inte minst vad det gäller att förbereda eleverna för högrestudier. Tyvärr lyckas man inte alltid så väl med dennauppgift enligt universitet och högskolor. Detta framgår avriksdagens revisorers rapport om gymnasieskolan,1992/93:RR4, där avnämarenkäten tyder på brister i såvälallmänna kunskaper som ungdomarnas förmåga tillsjälvständigt arbete och kritisk analys. Revisorerna betonarvikten av att se gymnasieskolan i ett samhällsperspektiv,med öppna kontakter till övriga delar avutbildningssystemet och arbetslivet. I rapporten redovisasockså en spridd ströfrånvaro som eleverna relaterar till enkritisk inställning till lektioner och lärare. Elevinflytandetöver skolarbetet är mycket begränsat.Även läroplanskommittén tar i sitt betänkande SOU1992:94 upp frågor runt den gymnasiala utbildningenskvalitet och vilka förändringar som krävs för enkvalitetshöjning. Man diskuterar i betänkandet bl.a. frågorom lärarkompetens, elevernas förkunskaper och en merkursinriktad gymnasieskola.I ''Hur bra är vi?'' (Ds 1992:83)konstateras att har en extremt hög andel avpostgymnasialt studerande som går till icke-akademiskutbildning jämfört med våra viktigaste konkurrentländer.En av gymnasieskolans uppgifter bör också vara attstimulera de studerande till akademisk utbildning. I enframtid blir detta allt viktigare eftersom behovet av bådeforskare och yrkesverksamma akademiker ökar.Det är också viktigt att vara mentalt förberedd ochmedveten om vad högskolestudier innebär. I detta avseendeverkar det som dagens gymnasieskola lyckats mindre väl.Den alltför ringa erfarenheten av att fatta egna beslut göratt onödigt många hamnar fel när de ska välja inriktning förvidare studier.Ett av de grundläggande felen är att det hittillsvarandelinjesystemet inte har givit den enskilde eleven tillräckligtutrymme att själv välja vilka ämnen han/hon vill läsa.Elevernas förmåga att fatta egna beslut rörande sinutbildning verkar heller inte stimuleras i någon störreutsträckning. I och med att linjesystemet försvinner äveninom högskolorna accentueras behovet av att elevernasjälva kan fatta väl grundade, självständiga beslut om sinaegna studier.Det finns alltså många skäl att förändra inriktningen igymnasieskolan mot mer självständiga studier och en merkursutformad utbildning. Gymnasiereformen med sinaprogram är ett steg på vägen, men om inte det nya systemetges en medveten kursutformning är risken stor attprogrammen endast ersätter linjerna i en oförändrad, rigidstudiestruktur. Nyckelorden i en reformerad gymnasieskolamåste vara valfrihet och flexibilitet. Den överlägset bästametoden att motivera elever är att låta dem själva ta ansvarför sin studieplanering. Inför varje termin väljer eleverna deämnen/kurser som de vill läsa. I en programutformadgymnasieskola kan man se programmen som ''korgar'' urvilka eleverna väljer kurser. Självklart ska man också kunnavälja till andra kurser än de som ingår i respektive program.På det sättet skapas individuella studieplaner för alla, intebara för de elever som studerar efter individuella ellerspecialutformade program. Ett basblock av kurser som harbetydelse för senare val bör läsas under de inledandeterminerna.Erfarenheterna från , där kursutformadegymnasier funnits , är mycket goda.Studiemotivationen ökade och disciplinproblemenminskade när eleverna själva fick ta ett större ansvar förplaneringen av sina studier. Lärarna tar aktiv del i elevernasstudieuppläggning inför varje valtillfälle. Genom datorstödunderlättas schemaläggning och övrig planering.Det naturvetenskapliga programmmet har i dagrekryteringsproblem, inte minst vad gäller flickor ochteknisk gren. I en mer flexibel och kursutformadgymnasieskola öppnas större möjligheter än nu att geintroduktions- och översiktskurser i t ex tekniska ämnen föratt på det sättet kunna locka fler elever till tekniskautbildningar.Många elever flyttar hemifrån redan inför förstaåret i gymnasiet därför att det program och/eller den gren deönskar gå inte finns i deras hemkommun. I ett kursutformatsystem skulle man kunna minska andelen mycket ungaelever som flyttar hemifrån genom att de kunde läsadelkurser i sitt program i sin hemkommun ,trots att hela programmet inte finns där.Det finns sammanfattningsvis många skäl som talar föratt svensk gymnasieskola bör organiseras efter ett merflexibelt och kursutformat system och därför är det hög tidatt genomföra en sådan reformering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer flexibel och kursutformadgymnasieskola.