mot · GG02A449 · 1993-01-26 00:00:00 — Kraftfulla insatser måste nu tillföras GotlandDen gotländska arbetsmarknaden står inför storaproblem. Under hela det gångna året har situationensuccessivt försämrats. I likhet med landet i övrigt kan någonförbättring inte skönjas. Tvärtom måste situationen införkommande år bedömas som mycket oroande meddramatiska arbetslöshetstal inom vissa branscher. Desvårigheter som i accelererande takt drabbararbetsmarknaden på är av såväl strukturell somkonjunkturmässig karaktär. Till detta kommer givetvis dentotalt sett begränsade arbetsmarknad som har (ca28 000 sysselsatta) med ringa eller små möjligheter attdagpendla till andra regioner.Kraftfulla och snabba regional- ocharbetsmarknadspolitiska satsningar är nu av största vikt ominte väsentliga delar av det gotländska samhället skalldrabbas på liknande sätt som skedde under 1950-talet.Insatserna måste ta sikte på att skapa långsiktiga ochpositiva effekter till gagn för det gotländska näringslivet.Kompetensutveckling blir då en nyckelfråga. Jag redovisari denna motion olika åtgärder vilka bör komma tillgenomförande.Situationen på arbetsmarknadenAntalet öppet arbetslösa på är för närvarandeca 1 900. I jämförelse med situationen är dettaen försämring med nästan 800 eller . Av dearbetslösa är 38,under . Detta gör till ettav de mest utsatta länen i landet. Till de öppet arbetslösaskall även läggas närmare 900 deltidsarbetslösa, vilket är enväsentlig ökning trots omfattandeinsatser.Det beskrivna läget gör att de olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna nu är mycketomfattande på . I olika mätningar har de givits etthögt betyg vad gäller såväl kvalitet som kvantitet. Denöppna arbetslösheten har därför kunnat hållas på en''rimlig'' nivå. Totalt sett står dock av arbetskraften påGotland utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Detta ären för landet mycket hög siffra. Den mycket omfattandevolymen av olika arbetsmarknadspolitiska insatser ärgivetvis ett dystert mått på problemets omfattning.Samtidigt döljer de den ''reella'' arbetslösheten.Värst måste situationen f n betraktas för byggbranschenmed till den knutna konsulter och övriga tjänster. Volymenplanerade bygginvesteringar har minskat mycket drastisktsamtidigt som starten för flera av de planerade objekten ärmycket osäker. Den redan mycket höga arbetslösheteninom branschen beräknas enligt påGotland () stiga till . Oronär därför stor för att betydande delar av byggsektorn påGotland kan slås ut till nivåer långt under vad en önskvärdstrukturutveckling motiverar och så att möjligheterna att påGotland tillgodose framtida samhällsbehov kommer attförsvåras.På den kommunala sidan finns ett stort uppdämt behovav reparations- och underhållsåtgärder, som om de snabbtkom igång skulle kunna överbrygga ensysselsättningssvacka. i länhar i skrivelse till AMS föreslagit att staten räntefritt skallförskottera byggkostnader för att tidigarelägga angelägnakommunala projekt med återbetalning dåprojekten enligt kommunernas flerårsplaner egentligenskulle påbörjas. Den föreslagna modellen eller någotliknande skulle skapa möjligheter att få igång kommunalainvesteringar över hela landet.Även inom flera andra områden är situationen besvärlig.Totalt beräknar länsarbetsnämnden nettoförlusten avantalet arbetstillfällen till mellan500 och 600.Näringsstrukturen förstärker problemenNäringsstrukturen på avviker markant från densom gäller för landet som helhet. Inom ett par av de förGotland mest centrala områdena, jordbruket och denoffentliga sektorn, är strukturförändringarna nu betydandemed stora neddragningar som följd. För jordbruket ärsituationen särskilt allvarlig med hänsyn till dess betydelseför att producera tillräckligt med råvaror för att bibehålladen förhållandevis stora men mycket modernalivsmedelsindustrin på . Utöver detta skall läggasdet hot mot olika sektorer av den gotländskaarbetsmarknaden som beslut angående Romasockerbruk innebär.Analyser som gjorts rörande det gotländska näringslivetvisar att det kan komma att försvinna mellan 1 000 och 1500 arbetstillfällen under den närmaste 3--ominte krafttag tas. I första hand är det statliga ochkommunala neddragningar som är orsaken. Minskningarinom jordbruket, livsmedelsindustrin samt byggsektorn slårdock hårt mot sysselsättningen på Gotland.Möjligheter finns -- nuSom framgår ovan är arbetsmarknadssituationen just nupå mycket allvarlig med en väntad kraftigförsämring . Kortsiktigt har den öppnaarbetslösheten kunnat hållas tillbaka tack vare olikakraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser. Detta är docken otillfredsställande situation. Det är nödvändigt att nufinna långsiktiga lösningar där nya och beståendearbetstillfällen skapas. Som framgår av det följande finns nugoda förutsättningar att lägga en bra grund för detta.Länsstyrelsen har i flera sammanhang ilikhet med regeringen (se t ex prop Näringspolitik förtillväxt 1990/91:87, sid 209) framhållit att näringsstrukturenmåste stärkas på om den nuvarande trenden skallkunna vändas och bestående positiva effekter uppnås.Länet bör tillföras tillräckliga medel så att satsningar ihuvudsak kan genomföras som ordinarie regional- ocharbetsmarknadspolitiska insatser. Insatserna görs inomområden som särskilt prioriterar för denärmaste åren och som därför skulla få en avgörandebetydelse för framtida utvecklingsmöjligheter.Insatser bör ske inom följande tre områden:kompetensutveckling, i första hand nya lokaler förhögskolan och förstärkt högskoleutbildning,kommunikationer för att stärka roll sommötesplats i , turism.KompetensutvecklingDen formella kompetensen är förhållandevis låg i degotländska företagen. är övergången frångymnasieskolan till högskolan den lägsta i landet.Betydande satsningar måste därför göras för att stärkahögskoleutbildningen på . Verksamheten harhittills haft en gynnsam utveckling och blivit en viktiggrundsten för en nödvändig kompetensutveckling inomnäringslivet. Rekryteringen till utbildningen på Gotlandsker till stor del från övriga delar av landet och ingår sålundasom naturlig del i det nationella högskolesystemet. Skallhögskolan på ytterligare kunna tillgodose de behovsom finns inom landet, men också i en kulturelltnärbesläktad , måste nu satsningar göras.Detta planeras ske inom för särskilt lämpligaprofilområden.Behoven avser p g a en akut trångboddhet dels nyalokaler, vilka måste kunna tas i bruk , dels enallmän förstärkning av det ännu alltför begränsadeutbildningsutbudet. Resurser måste, p g a behovet av nyaoch större lokaler, även kunna avsättas för en beräknadökad hyreskostnad. Nya lokaler för högskolan, planeradeatt förläggas till hamnområdet i , ges högsta prioritet.De nya lokalerna är en nödvändig förutsättning förhögskolans fortsatta utvecklingsmöjligheter.Cobalt Trade Relations AB, tidigareUtvecklingscentrum , arbetar medkompetensutveckling och teknikspridning främst påGotland. Bolaget är delvis ägt av en stiftelse i vilkenlänsstyrelsen och ingår. Företagetkommer i fortsättningen att arbeta på en marknad som ävenomfattar länderna i . Ett viktigt led i arbetet bliratt göra till en mötesplats i är att genom olika utbildningsinsatser -- bl atillsammans med högskolan på -- stimulerahandelsrelationerna i denna region. Redan har flerabetydelsefulla insatser gjorts. Bl a kan nämnas förmedlingav stipendiater från de baltiska länderna tillekonomiutbildningen vid högskolan på samt valutakonferens med sikte på de baltiskastaterna.Riktigheten i den här redovisade inriktningen avhögskolans och Cobalts verksamhet har bekräftats vidvalutakonferensen från såväl svenskt näringsliv som frånnärvarande representanter för regeringarna i de baltiskaländerna.För det fortsatta arbetet behövs under en treårsperiodett riskkapital för fortsatta strategiska insatser, bl anyetableringar och produktutvecklingen, som stöd förCobalts verksamhetsidé.Gotland som mötesplats i politiska utveckling, som skett i deforna har gett helt nya möjligheter attåter spela en viktig roll i samarbetet runt Östersjön.Länsstyrelsen, och övriga intressenterpå arbetar därför intensivt för att skapa eninternationell mötesplats på för kontakterna iÖstersjöregionen. Med sitt geografiska läge och gamlakulturband runt kan bli en naturligsamlingspunkt för kultur, utbildning och kommersielltarbete i detta område.Här kan även nämnas en verksamhet medforskningsseminarier inom det miljörättsliga området somkommer att förläggas till . Seminarierna, somvänder sig till forskningsinstitutioner runt hela , ärresultatet av Baltiska rektorskonferensen som förra åretförlade sin sammankomst till Gotland.En förutsättning för att skall kunna stärka sinroll som mötesplats i är godakommunikationer, såväl med båt som flyg, med övriga delarav detta område. Ett intensivt arbete bedrivs därför avlänsstyrelse, kommun, Cobalt samt privata turist- ochreseföretag på för att få till stånd sådanaregelbundna transportmöjligheter. Här redovisas en delförslag i detta arbete.Utbyggnader vid flygplatsGotland har ett mycket väl fungerande regionalflyg meddagliga förbindelser till förutom ävenBromma flygplats, , och . Dereguljära förbindelser med de baltiska länderna someftersträvas understöds sålunda av ett stort regionaltupptagningsområde. En genomfördmarknadsundersökning visar också att en linje --Rigaskulle ge tillräcklig lönsamhet.Skall kunna spela rollen av ett sådant nav iflygförbindelserna krävs vissa utbyggnader på Visbyflygplats. En sådan är en breddning av taxibanan frånnuvarande 8 till 15 m och komplettering med banljus.Härigenom kan ordinarie bana bättre hållas fri för landningoch starter. Taxibanan skulle i nödlägen även kunna fungerasom alternativbana.En ytterligare satsning av betydelse för roll iÖstersjöregionen är nybyggnad av en flyghangar för serviceoch underhåll. Hangaren är avsedd bl a för denflygverksamhet som planeras mellan och debaltiska länderna.Båda de nu redovisade byggprojekten är i ett långtframskridet planeringsstadium. De har även tagits upp i enskrivelse 1992.09.08 från till regeringenöver investeringar som av arbetsmarknadsskäl kantidigareläggas.Nybyggnad/förbättring av väg 147, --SliteI den nationella väghållningsplanen kommer ett''gemensamt vägnät'' att utpekas som utgör ett för landetövergripande vägnät. I de regionala planerna kommerregionala stråk av riksvägar resp länsvägar att redovisas.För att markera tillhörighet i landets vägnät börett ''riksvägstråk'' förlängas till dels från riksväg 73mellan och , dels från Oskarshamn.Båtförbindelserna mellan och utgårfrån på nordöstra . Successivt ökar nugodstransporterna. Starka skäl talar därför för att höjastandard och status på mellan och Slite.Detta kan ske genom att något av ''riksvägstråken'' tillVisby förlängs till . Av de vägprojekt på somär aktuella och som kantidigareläggas prioriteras sålunda detta vägavsnitt med enförsta utbyggnad på delen närmast . Där är behovetredan med dagens situation mycket angeläget.TurismTurismen är en av viktigaste näringsgrenar.Den ger sysselsättning inte enbart inom och utanför självanäringen utan den medverkar även till att skapa en levandelandsbygd genom att ge värdefulla inkomster, t ex åtlanthandlarna. har betydande investeringargjorts i bl a hotellanläggningar, kryssningskaj samt för attbygga ut natur- och kulturturismen.Ytterligare investeringar behövs nu för att skapa enkomplett turistprodukt på . Det handlar då närmastom att fullfölja en del av de intentioner som 1989presenterades av en av regeringen särskilt utseddförhandlare. Bl a föreslogs då en hotellochkonferensanläggning med mottagningscentrum i Visbyinnerstad. Syftet var att finansieringen skulle ske med hjälpav statligt lokaliseringsstöd som ett led i statens ambitioneratt stärka den gotländska näringsstrukturen. Hotelldelen ärnu klar medan övriga delar återstår. Några statligastödmedel har ännu inte utgått.Gotland är en uppskattad plats för konferenser och i enunder senare år vikande turism har vi tagit värdefullamarknadsandelar. Det är därför nödvändigt att nu snarastfullfölja de tidigare planerna och sålunda färdigställakonferensdelen i innerstad. Denna består dels av enombyggnad av gamla , dels av en nybyggdanläggning kombinerad som kongresssal, konsertsal ochaula för högskolan. Förberedelserna har kommit långt närdet gäller där låtit genomföra bl aförprojekteringsarbetena. Det fortsatta arbetet bedrivs nuav fastighetsägaren, , och målet är att irådande byggkonjunktur kunna göra upphandling av deolika ombyggnadsdelarna . För attminimera ägarens ombyggnadskostnader och därmed dekommande hyresnivåerna är det viktigt att de ursprungligafinansieringsplanerna kan fullföljas.I en efterföljande byggetapp bör efter ombyggnaden avposthuset följa den planerade kongressalen. Denna ärviktig för att fullt ut skall kunna konkurrera påkonferens- och kongressmarknaden. saknas fullgodamöjligheter för konferenser och kongresser med över 200personer. Förberedelserna pågår därför med sikte påbyggstart senast 1994.Övriga betydelsefulla satsningarLänsantikvarien på har i en skrivelse 1992.05.14till redovisat betydande behov av attsnarast restaurera ringmuren, ruinerna, medeltidshusenoch övrig äldre bebyggelse i innerstad. För arbetenabehövs ett tillskott av statliga byggnadsvårdsmedel. Jag hari särskild motion aktualiserat denna fråga.Gotland och är mycket attraktivt för en snabbtökande internationell turism. Som exempel kan nämnas attVisby nu intar tätplatsen bland kryssningshamnar.Enbart under den senaste säsongen ökade antaletkryssningsresenärer med 12 000 eller i förhållande tillsäsongen 1991.Visby intar med sin bevarade medeltida stadsplan,kyrkoruiner och stadsmur en särställning iNorden. har härigenom, som en av de få städerna iNorden, utomordentligt goda förutsättningar att mäta sigmed övriga medeltida städer på kontinenten. Det är viktigtatt inte förlora denna position genom bristandebyggnadsunderhåll. Det får då inte bli en fråga för enbartprivata fastighetsägare eller gotländska intressen att bevaradet medeltida . Istället måste det vara en stark svensknationell angelägenhet att medverka i detta arbete. Ettbetydelsefullt bidrag härtill skulle vara att anslåbyggnadsvårdsmedel till insatser i enlighet medlänsantikvariens förslag. Utöver de positiva effekter dettaskulle få på byggarbetsmarknaden, skulle kunnande omtraditionellt bygghantverk och byggmateriel utvecklas ochbibehållas. Detta är ett kunnande som även avseskomma de baltiska länderna till del.Sammantaget har således betydande försämringar sketteller förestår vad gäller näringslivets utveckling inom länet.Det är därför helt nödvändigt att åtgärder vidtas för attstärka näringslivsstrukturen på . En sådan åtgärd äratt återföra till område för regionalpolitisktföretagsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inplacera Gotlandi område för regionalpolitiskt företagsstöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter att tidigareläggaangelägna kommunala investeringar genom att exempelvisräntefritt förskottera byggkostnader,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om behovet av kraftfullainsatser för regional- och arbetsmarknadspolitisk utvecklingpå .