mot · GH02Ub33 · 1993-10-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Vi ställer oss bakom huvudtanken med det nyabetygssystem som föreslås i regeringens proposition1992/93:220 En ny läroplan och ett nytt betygssystem förgrundskolan, sameskolan, specialskolan och denobligatoriska särskolan. Ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem har länge efterfrågats.Vi tycker det är bra att både muntlig och skriftliginformation ges från och med slutet av det femte skolåretoch att det skall framgå av den skriftliga informationen omeleven uppnått kravnivån i varje ämne. Vi tycker däremotatt det är märkligt om vårdnadshavaren skall kunna avsägasig rätten till skriftlig information. Enligt vår erfarenhet ärde flesta elever mycket angelägna om att få all deninformation som bjuds. Om en elev vill ha skriftliginformation trots att föräldrarna tackar nej, anser vi atteleven skall ha rätt att få denna information.Vi har inget att invända mot den sexgradiga skalan A--F som föreslås. Vi anser dock att det vore olyckligt om mani en del skolor inte skulle ge betyg enligt denna skala förräni åk 9. Detta skulle kunna inträffa om t.ex. avföräldrarna uttrycker önskemål om detta. Med tanke på atteleverna i så fall skulle kunna utsättas för ett helt nyttbetygssystem först i och med att de får sitt slutbetyg, anservi det mycket olämpligt.För att få en så likvärdig skola som möjligt bör man haett rikstäckande betygssystem. Det är också onödigt attskapa strid omkring betygen på det lokala planet. Ansvaretför betygssystemets utformning bör ligga på regering ochriksdag.Vi ansluter oss till propositionens intention att ianslutning till kursplanerna ange tre kvalitativa nivåer förgradering av elevernas kunskaper och att låtamellanliggande nivåer utformas av läraren. Det blir enkombination av nationellt fastställda kriterier och beprövaderfarenhet som verkar rimlig.Enligt vårt förmenande vore det naturliga att, efter denskriftliga och muntliga informationen vid slutet av åk 5,fr.o.m. slutet av åk 6 börja använda det betygssystem somär föreslaget för slutbetyget i åk 9.Detta innebär inte att det skulle vara nödvändigt attfastställa tre kvalitativa nivåer nationellt för varje årskurs.Det skulle i onödan binda upp den enskilda skolan ellerläraren. Läraren skulle utifrån sin beprövade erfarenhetkunna fastställa kriterier för de olika nivåerna för att kunnagradera elevernas kunskaper i sex betygssteg i anslutning tillden kurs han avsåg att hinna med under läsåret. Han skulledå använda de nationellt utformade kvalitativa nivåerna föråk 9 som modell för sitt betygsarbete.Om den del av ett ämne som man tänker arbeta medunder ett läsår planeras utifrån kursplanen och betygsnivåerutarbetas i nära samarbete med eleverna, kommer det attleda till en ökad demokratisering av skolarbetet och till enbättre förståelse för vad betygen innebär. Detta hjälper dåockså eleverna att uppställa realistiska mål för sitt arbeteoch att ta ett större ansvar. Betygen kommer då inte som enöverraskning i åk 9 utan eleverna kan få enuppfattning om vad som kommer att krävas av dem förslutbetygets olika nivåer och de får en realistisk möjlighetatt förbereda sig och förbättra sin kunskapsnivå införslutbetyget i åk 9. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytt betygssystem.