ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Bo508 · 1993-01-26 00:00:00 — Minikraftverk i biflöden till huvudälvar och nationalälvar I biflödena till de stora älvarna i norra har frånmitten av , på samma sätt som i andra delar avlandet, funnits ett stort antal vattendrivna kvarnar ochsågverk. Många av dessa anläggningar var ännu i brukunder 1930-talet.Nyttiggörandet av vattenkraften i biflödena till de storaälvarna i har varit omfattande och därmed haftstor betydelse för glesbygdsbefolkningens överlevnad. År1734 rapporterade landshövding att intemindre än 18 sågverk var under byggnad i . Sjuår senare fanns där 62 sågverk.Förutom vattendrivna kvarnar och sågverk byggdeselektriska kraftverk som försörjde mindre byar medelektricitet.Det utbyggdaeldistributionsnätet medförde att minikraftverk till rimligkostnad kunde anläggas på de ställen där de nedlagdakvarnarna och sågverken funnits. Elenergin kunde tillförasdet allmänna elnätet.I proposition 1977/78:57 förordades bl.a. miljövänligaförnyelsebara energiformer såsom sol, vind och vatten.Vattendomstolarna kunde alltså i enlighet med den antagnapropositionen bevilja tillstånd till minikraftverk i älvarnasbiflöden till fördel för landsbygdens utveckling -- även inorra . Trots detta har begärda tillstånd avstyrktsutan hänsynstagande till de drabbade.I naturresurslagen 3:6, proposition 1985/86:3, stadgas atti vattenområden tillhörande älv, älv, älvoch får inte vattenkraftverk byggas. Lagenträdde i kraft . Det är således dessa fyrahuvudälvar som i propositionen 1992/93:80 fårbenämningen nationalälvar. Hur skall då vattenområdentolkas? Är det hela tillrinningsområdet med samtligabiflöden?För närvarande finns det ingen anledning att bygga utnågon av våra fyra huvudälvar. Däremot borde det vararimligt att pröva utbyggnad av minikraftverk i mindrebiflöden.I proposition 1985/86:3 som omfattar 246 sidor saknasden viktiga historiska bakgrunden om biflödenas nyttjandetill småskalig energiproduktion under hundratals år i norraSverige. Den som vandrar utefter biflödena till destora älvarna kan endast i undantagsfall upptäcka lämningarav de många kvarnarna och sågverken, vars symboler finnspå gamla kartor över . Naturen förefaller orörd.Naturen själv har bevisat att endast mycket litenmiljöpåverkan i allmänhet blir följden av nyttjandet avnaturresursen i en forssträcka. Att mot denna bakgrundfridlysa och därmed stoppa prövningen av energiutvinning ialla biflöden ter sig onödigt restriktivt. Om vi ska klara målsättningen -- att hela skaleva -- kan vi inte försvåra möjligheterna till utkomst för denglest bosatta befolkningen. Miljöpåverkan är mycketbegränsad, om ens någon, och därför bör biflödena tillnationalälvarna kunna prövas i särskild ordning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att biflöden bör undantas i 3 kap.6 § naturresurslagen.
mot · GG02Bo510 · 1993-01-26 00:00:00 — omkom 98 personer i bränder. Detta ärden lägsta siffran . Av försäkringsbolagensstatistik framgår det att inträffade 31 000 bränder, av dessa var 22 000 bostadsbränder. Kostnaderna uppskattas till 3,5miljarder kronor vilket är samma nivå som året innan.Ett väl fungerande brandlarm är det säkraste sättet attupptäcka en brand. Detta ger också förutsättningar försnabba insatser och effektiv släckning, innan stora skadorsker.I dag har nästan alla enfamiljshus brandvarnare. Antaletlägenheter med brandvarnare är strax , vilket visar att behovet av brandvarnare i lägenheterär stort.Vi föreslår därför att de regler som styr nyproduktion,renovering och ombyggnad kompletteras med kravet om attbrandvarnare skall installeras i all nyproduktion och i äldrelägenheter i samband med renovering och tillbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av brandvarnare ilägenheter.
mot · GG02Bo511 · 1993-01-26 00:00:00 — Befrielse från byggnadslov vid tillfällig uppsättning av bl.a. cirkustält 1985/behandlade regeringens prop.1985/1986:1, . Utskottet valde, liksomregeringen, att inte närmare definiera begreppet byggnad isitt betänkande 1985/86 BU1. I stället hänvisas tillförarbeten till lagen där man visar på att någon avgörandeförändring av begreppet inte åsyftas med den nya lagtexten.Man kan bygga vidare på gällande rättspraxis. Prop.1985/1986:1 redogör i 8 kap. 1 § punkt 1 med en del exempelför gällande rättspraxis vad gäller tolkning av begreppetbyggnad. Därav framgår att byggnad ges ett mycket vidarebegrepp än vad fallet är i vanligt språkbruk. Det beskrivshur t.o.m. sol- och regnskydd klassats som byggnader ochdärmed belagts med bygglovsplikt. Det torde dock varauppenbart att om de bygglovsbeviljande myndigheterna i enkommun ser sig nödsakade att kräva bygglov för ettvindskydd, ja, då är det knappast vindsskyddet som sådantsom är den verkliga orsaken till beslutet.Företrädesvis bedrivs en omfattandemötesverksamhet under någon eller av dekristna samfundens församlingar. På liknande sättanordnades politiska möten i tält under valrörelsen 1991.Välbekant för oss alla är också cirkusars tältsalong ochhusvagnar som någon eller några kvällar per ort ordnarshow under sina turnéer.Med stöd av gällande rättspraxis är det fullt möjligt förkommunala myndigheter att kräva bygglov för ett förovanstående ändamål tillfälligt rest tält. Vi finner dettastötande och anser att ett polistillstånd tillsammans medmarkägarens tillåtelse bör vara nog för områdesplanlagdmark. På övrig mark bör ägarens tillåtelse vara tillräcklig.Enligt vår mening bör i plan- och bygglagens 8 kap. ang.bygglov, rivningslov och marklov skrivas in ett tillägg varistadgas att tält rest för tillfällig mötesverksamhet av ideelltslag och cirkusföreställningars tältsalonger undantas frånbygglovsplikt. Just tidsbegränsningen i användningen, t.ex.10 veckor, borde vara ett viktigt argument för införande avett undantag enligt ovan beskrivna modell. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i att tält tillfälligt rest förmötes- eller cirkusverksamhet undantas från bygglovsplikt.
mot · GG02Bo512 · 1993-01-26 00:00:00 — Talet om satsning på alternativ energi blir till intetförpliktande om inte kraft sätts bakom orden och klararegler utformas för att möjliggöra en väg ut urkärnkraftssamhället.Öland har mycket goda förutsättningar, kanske de bästai , ur vindsynpunkt. Det har emellertid visat sig varamycket svårt att etablera vindkraftverk här. Överklagningarhar förhalat och t o m omöjliggjort satsningar på vindkraften.Lokalbefolkningen är mycket positiv till de satsningar somgörs och planeras. Sommarölänningarna däremot, somkanske bara vistas på ön, framför ofta kritik.De klagar över skymd sikt och buller och finner verkenstörande i landskapsbilden.Ett exempel:Byggnadsnämnden i beviljade i juni 1991bygglov för att uppföra fyra vindkraftverk på en fastighet,där det redan fanns två vindkraftverk.Två sommarstugeägare, en bosatt i och en iKalmar, överklagade beslutet hos i ,som avvisar överklagandena. De klagande går vidare tillKammarrätten, som lämnar besvären utan bifall.Regeringsrätten upphäver emellertid såvälLänsstyrelsens som Kammarrättens beslut och visar måletåter till för ny behandling av överklagandena.Motiveringen är att vindkraftverken kommer att ligga 550meter från sommarstugeägarnas fastigheter, attvindkraftverken kommer att kunna ses från dessa, trots attdet finns viss busk- och trädvegetation mellan verken ochfastigheterna och att ett ostridigt ljud av inte obetydligintensitet alstras från vindkraftverken.Troligen kommer en ny ''överklaganderunda'' attgenomföras, varvid det kommer att ta ytterligare två årinnan ärendet med vindkraftverken är avgjort.Det behövs klara regler så att och regeringensintentioner om satsning på alternativ energi skall kunnagenomföras utan onödig tidsutdräkt.Vi har i en annan motion krävt att en särskild bullernorminförs för vindkraftverken.Därutöver måste tydligt klargöras vem som är sakägare.I tidigare lagstiftning har detta klart framgått. Vem som harrätt att överklaga -- sakägarbegreppet -- måste få en klartavgränsad definition i den översyn som pågår av plan-och bygglagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klara regler för att möjliggörasatsning på vindkraft,2. att som sin mening hos regeringen begär attsakägarbegreppet i samband med PBL-översynen ges enklart avgränsad definition.
mot · GG02Bo513 · 1993-01-26 00:00:00 — I vattenlagens (1983:291) 11 kap. finns särskildabestämmelser om regeringens prövningsrätt av störrevattenföretag m.m. I 11 kap. 1§ finns upptaget de typer av vattenföretag där regeringenalltid skall pröva tillåtligheten. Exempelvis anges iparagrafens första punkt att regeringen skall prövatillåtligheten av vattenkraftverk som är avsedda för eninstallerad generatoreffekt av ellerannorlunda uttryckt 20 MW.I dag förekommer att kraftverk av denstorleksordningen byggs. De kraftverk som byggs äroftast betydligt mindre på grund av att de flesta större älvarredan har tagits i anspråk för vattenkraftproduktion.Regeringens obligatoriska prövning infördes genom enlagändring 1972.Motivet till lagändringen var bl.a. att regeringen vid sinprövning av tillåtligheten skulle kunna väga in ävenbevarandevärden och motstående intressen till skillnad frånvattendomstolarnas rent företagsekonomiska bedömningav ett visst projekt.Vattenkraftprojekt som aktualiseras har oftast enbetydligt mindre generatoreffekt än 20 MW men kan i devattendrag där de kan komma till genomförande vara avbetydande omfattning eller av ingripande beskaffenhet.Med beaktande av den förändring som skett efter denstora vattenkraftutbyggnadsepoken och den ändrade synenpå mindre älvars bevarandevärden finns anledning till attanpassa och utvidga regeringens prövning enligt 11 kap. 1 §1 p. till att omfatta vattenkraftverk som är avsedda för eninstallerad generatoreffekt av minst 15.000 kilowattalternativt . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man vid prövning avtillåtligheten av vattenkraftverk sänker den nuvarandegränsen om minst 20 MW till en lägre nivå.
mot · GG02Bo516 · 1993-01-26 00:00:00 — är en av de största norrländska skogsälvarna.Uppströms utgör tillsammans med någramindre sträckor i de sista resterna avVästernorrlands läns skogsälvforsar. har därförstor betydelse för upprätthållandet av den biologiskamångfalden i länet. , strömlekande har bestånd ochförekomsten av flodpärlmussla gör älvsträckans faunamycket intressant. I lugnvatten finns sik, abborre och gäddamen även goda bestånd av öring förekommer upp till StoraTällvattnet och i biflödena.Det är älvsträckans sammanlagda värde som uniknaturmiljö med geologiska kvalitéer, det växt- och djurlivsom är knutet till älven och dess betydelse för det rörligafriluftslivet samt för de närboende som gör den viktig attskydda.Den planerade utbyggnaden har mött starkt motståndfrån en stor majoritet av lokalbefolkningen. Örnsköldsvikskommun, i ochNaturvårdsverket har i yttranden motsatt sig tillstånd tillutbyggnad. De anser att skyddsvärdet överstiger värdet aven exploatering av forsarna mellan och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skydda uppströmsBjörna enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen.
mot · GG02Bo517 · 1993-01-26 00:00:00 — Enligt naturresurslagen skall alla större anläggningarprövas före igångsättandet för att inte skadorna skall bli förstora på vår miljö. Detta gäller såväl nyaindustrianläggningar som nya järnvägar.Trafikleder, som motorvägar, större broar och leder försjöfarten, behöver dock inte prövas. Det är inte rimligt attdessa för det mesta mycket stora ingrepp i naturen inteunderställs en ordentlig analys av konsekvenserna förmiljön. Dessa trafikleder måste också garanteras prövningenligt naturresurslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring inaturresurslagen att motorvägar, större broar ochtrafikleder för sjöfarten också skall omfattas av dennalagstiftning.
mot · GG02Bo518 · 1993-01-26 00:00:00 — Byggnation i anslutning till flygfält Introduktionen av JAS/Gripen i det svenska försvaretmedför att en omfattande miljöprövning äger rum för att geunderlag för den fortsatta utvecklingen av det svenskaflygvapnet. Anledningen till detta är de bullerstörningarsom kan uppstå med det nya flygplanet liksom önskemåletatt flyga med 3 divisioner vid flera av landets flygflottiljer.Bullret från JAS/Gripen får en annan geografiskutspridning i anslutning till start än vad som är fallet med deflygplan som används inom flygvapnet. På s k bullerkartor ritas gränser in där olika dB-tal anges. Förflottiljen F 17 i anges att den s k 65 dB-gränsen kommer att utvidgas ca 300--400 meter.Motsvarande förändring sker också av 55 dB-gränsen.Enligt gällande regler kan en klagande få sin fastighet inlöstinom 65 dB-området om den klagande så önskar. För områdetmed anses det att restriktivitet skall ske vad gällernybyggnation.Oavsett vad den pågående miljöprövningen ger förresultat är det viktigt att en smidighet kan användas för attskapa förutsättningar för nybyggande inte minst i anslutningtill redan befintlig byggnation även inom 65 dB-området. Sålänge möjligheten till inlösen finns är det givetvis av olikaskäl förståeligt att samhället inte anser att de kan ge nyabygglov som senare kan orsaka samhället kostnader förinlösen av fastigheter.Ett lämpligt sätt att klara detta vore att då frågan omnybyggnation kommer upp den sökande får inskrivet ifastigheten ett servitut där han förbinder sig att inte utnyttjamöjligheten till inlösen för eventuella bullerstörningar. Pådetta sätt skulle olika områden kunna utvecklas trots evbuller och den aktuelle fastighetsägaren skulle då ocksåvara införstådd med de regler som gäller. Enligt minuppfattning är det därför viktigt att en översyn av reglernai detta ärende ses över så att en fortsatt utveckling av deberörda områdena kan ske även . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen kommer medförslag om lösningar som möjliggör byggnation inom de imotionen angivna områdena.
mot · GG02Bo601 · 1993-01-26 00:00:00 — sameby inom kommun i länmed centralviste i Kattuvuoma, öster om , harsedan årtionden strävat efter att erhålla vägförbindelse.För nämnda samebys överlevnad är tillkomsten avdenna vägförbindelse av avgörande betydelse. harexempelvis transport av renslakt från detta väglösa områdeskett med helikopter, vilket blev en allt större belastning pålönsamheten. Den nya livsmedelslagen omöjliggör nu dettadå den ställer allt större krav på hanteringen av renslakt.Vägverket har utarbetat enlokaliseringsplan av väg för sameby. Planen har varitföremål för remissbehandling och så gott som samtligainstanser har tillstyrkt planen med undantag av en,nämligen ansåg i sitt yttrande att förslaget stredmot den föreslagna naturresurslagens 3 kap.5 §. Verket ansåg att gränsen för de obrutna fjällområdenamåste ändras och för en sådan ändring krävdes ettriksdagsbeslut.I nämnda lag sägs dock, att inom Rostu obrutnafjällområde, inom vilket sameby ligger, fårbebyggelse och anläggningar komma till stånd endast om debehövs för rennäringen, den bofasta befolkningen, denvetenskapliga forskningen eller det rörliga friluftslivet.Enligt vårt förmenande är detta vägobjekt nödvändigtför renskötseln inom sameby och därmed också engaranti för den samiska kulturens överlevnad inom dettaområde. bör därför tolka naturresurslagen på ettsådant sätt att vägobjektet kan komma till stånd.Regeringen bör därefter ta initiativ till ett förverkligande avdenna vägförbindelse för sameby. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vägförbindelse för Talmasameby.
mot · GG02Bo604 · 1993-01-26 00:00:00 — Kostnader för analys av cesiumhalterna i fallvilt Som en följd av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl 1986skaffade sig många kommuner inom nedfallsområdet --bl.a. -- analysutrustning för cesium-137. Jägarnakunde få kostnadsfria analyser utförda;kommunerna tog på sig kostnaderna.I samband med det omfattande besparingsarbetet ikommunerna har denna möjlighet upphört. måstejägarna betala för utförd analys.Jag anser att staten också skall stå för dessa kostnaderrelaterade till , liksom staten redan frånbörjan gjorde gentemot andra grupper (t.ex. fiskarna).Möjliga ansvariga myndigheter, lämpliga att stå för dessakostnader, kan vara respektive länsstyrelse ellerNaturvårdsverket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens kostnadsansvar förkontroll av fallvilt i de områden av som drabbadesav cesiumnedfall efter .
mot · GG02Bo605 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen beträffandeanslaget E 1. Främjande av rennäringen under niondehuvudtiteln ett oförändrat anslag som det angesatt av anslaget skall utöver tidigare andel användas för underhåll avriksgränsstängsel med anledning av svensk-norskarenbeteskonvention. Detta leder till en besparing på andraområden som omfattas av anslaget. Vidare angerföredraganden följande: ''I detta sammanhang vill jagsärskilt betona behovet av att tillräckliga resurser avsätts vidöverläggningarna mellan staten och företrädare för derenskötande samerna för inventering avvinterbetesmarkerna''.Betydelsen och behovet av betesinvesteringar markerasi regeringens proposition 1991/92:32 Samerna och samiskkultur m.m. (samepropositionen), där det på sid. 111 angesbeträffande fastställande av högsta renantal, att ett förstasteg härför är ''att fullfölja betesinventeringarna''. I detsammanhanget angavs vidare, att det var angeläget att detvid överläggningarna mellan staten och näringen beaktadesbehovet av att ''erforderliga medel avsätts för slutförande avbetesinventeringarna''.I sammanhanget berördes inte att det skullevara fråga om en nedskärning av totalramen för de ändamålinom vilka betesinventeringarna ingår. Till behandlingen avsamepropositionen framfördes från () att det för ett fullföljande avbetesinventeringarna inom rimlig tid krävs utökadeekonomiska resurser. (Resolution A beslutad av Samernaslandsmöte XLIX 1992 samt Samernas nationalrådsskrivelse till riksdagspartierna. )underströk i betänkande1992/93:BoU8 s. 15 ''vikten av att betesinventeringarnagenomförs och får ligga till grund för nödvändigaställningstaganden om hur renskötseln skall kunnautvecklas på ett positivt sätt''. Utskottet instämde iuppfattningen att det är angeläget att det avsätts medel förslutförande av dessa inventeringar.Fråga uppkommer på vilket sätt det blir möjligt attfullfölja beslut när det anslag -- från vilketkostnaderna för betesinventeringar skall bestridas --skärs ned. Förutom att notera det i siganmärkningsvärda, att kostnaderna för riksgränsstängselbelastar ungefär halva totalanslaget, måste det noteras attdet inte är möjligt att genomföra alla ändamål , attdet inte är rimligt att exempelvis ytterligare urholkarenskötarnas trygghetspaket eller dra ner på i sig angelägenrådgivning, den senare inte minst för att nu föra ut det somär angivet i beslut med anledning avsamepropositionen.I konsekvens med tidigare ställningstagande avriksdagen måste således anslaget till främjande avrennäringen uppräknas med det belopp som kan bedömassom skäligt för frågor sammanhängande medrenbeteskonventionen eller med lägst . Det framstår som angeläget med etttillkännagivande med innebörd att det framläggs en plan förhur arbetet med betesinventeringarna skall kunna fullföljas,så att beslut om högsta renantal kan fullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av stängsel inomrennäringen.
mot · GG02Bo606 · 1993-01-26 00:00:00 — Av budgetpropositionen framgår att anslaget förfrämjande av rennäringen förblir oförändrat. Mendessutom framgår att av anslaget skall användasutöver tidigare andel till underhåll av riksgränsstängsel medanledning av l972 års svensk-norska renbeteskonvention.Detta leder till en besparing på andra områden somomfattas av anslaget. Vidare anges i propositionen ''atttillräckliga resurser avsätts vid överläggningarna mellanstaten och företrädare för de renskötande samerna förinventering av vinterbetesmarkerna''.Betydelsen och behovet av betesinventeringar markerasi regeringens proposition 1991/92:32 -- samepropositionen --där det anges beträffande fastställande av högsta renantalatt ett första steg är ''att fullfölja betesinventeringarna''.Där berördes inte att det skulle vara fråga om ennedskärning av totalramen för de ändamål inom vilkabetesinventeringarna ingår. Vid behandlingen avsamepropositionen framfördes från () att för ett fullföljande avbetesinventeringarna inom rimlig tid krävs utökaderesurser.Bostadsutskottet underströk i betänkandetl992/93:BoU8 vikten av att betesinventeringarna genomförssom grund för nödvändiga ställningstaganden för attrenskötseln skall utvecklas på ett positivt sätt. Vidare ansågman det viktigt att det avsätts medel för ändamålet.Frågeställningen blir nu om det är möjligt att fullföljariksdagens beslut, när det anslag från vilket kostnaderna förbetesinventering skall bestridas skärs ner.Kostnaderna för riksgränsstängsel kommer på detta sättatt belasta ungefär halva totalanslaget, vilket på intet sättkan vara rimligt. Noterbart är att det inte är möjligt attgenomföra alla ändamål och att det ej heller ärmöjligt att ytterligare urholka renskötarnas''trygghetspaket'' eller att dra ner på angelägen rådgivning.Rådgivningen är dessutom särskilt angiven i riksdagensbeslut med anledning av samepropositionen.Konsekvensen blir att anslaget till främjande avrennäringen (E 1) måste uppräknas med ett belopp som kanbedömas som skäligt genom omfördelning från det stöd somföreslås gå till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige (B 8). Det framstår dessutom som mycket angelägetatt det framläggs en plan för hur arbetet medbetesinventeringar skall kunna fullföljas så att riksdagensbeslut om högsta renantal kan fullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en omfördelning av resursertill anslaget Främjande av rennäringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en plan för betesinventeringarna.