mot · GG02Ju846 · 1993-01-26 00:00:00 — Frågorsom rör utbildning, arbetsmiljö, arbetsledning ochdecentralisering måsta ha hög prioritet.BrottsoffrenBrottsofferprogrammetDen socialdemokratiska regeringen inledde enambitiös satsning på att förstärka brottsoffrens ställning.Detta tog sig uttryck särskildabrottsofferprogram. En rad åtgärder har därefter vidtagits.Direkta lagändringar med inriktning på att stärkabrottsoffrens ställning har genomförts. I andra avseendenhar en översyn av reglerna påbörjats. En omfattandesatsning har skett på att bättre informera brottsoffren omderas rättigheter och möjligheter att erhålla stöd.Vidare har utbildningen väsentligt förbättrats av demsom inom rättsväsendet arbetar med dessa frågor. Nyametoder för samverkan mellan berörda rättsliga och andrainstanser har utvecklats för att på ett effektivt sätt tillgodosebrottsoffrens behov. Brottsoffer- och kvinnojourernasverksamhet har stötts på olika sätt.Det är viktigt att det arbete som inleddes av densocialdemokratiska regeringen nu fullföljs. Detta inte minstmed tanke på att de som utsätts för brott i stor utsträckningtillhör den grupp som riskerar att drabbas hårt avregeringens politik på andra områden. Risken för attdrabbas av brottslighet är betydligt större för människorsom vistas i miljöer där utslagning är vanligtförekommande.Polisens rollPolisens roll när det gäller stödet till brottsoffren kan inteunderskattas. är det polisen som den brottsdrabbadeförst kommer i kontakt med. Polisen har den viktiga ochmånga gånger svåra uppgiften att informera om formernaför det fortsatta rättsliga förfarandet, om den drabbadesrättigheter och möjligheter att erhålla hjälp i olikaavseenden liksom hur man bär sig åt för att få exempelvisersättning för de skador som brottet givit upphov till.Många gånger är det också polisen som i praktiken får svaraför samordningen av brottsofferstödet genom att förmedlakontakter med brottsofferjourer, kvinnojourer, socialamyndigheter etc.För att polisen skall kunna fullgöra dessa uppgifter krävsinte bara personella resurser utan också utbildning och välfungerande administrativa rutiner. På många håll uförpolisen detta arbete på ett tillfredsställande sätt men på sinahåll föreligger påtagliga brister.Enligt vår uppfattning är det viktigt att de enskildapoliserna har erforderlig utbildning och att det finns välutarbetade rutiner för denna verksamhet.Våldet mot kvinnorVi socialdemokrater vill betona vikten av att arbetet medatt motverka våld mot kvinnor fortsätter. En radförbättringar av lagstiftningen i syfte att förstärka skyddethar genomförts. Men detta arbete kan inte bedrivas enbartmed rättsliga medel. Av stor betydelse är detutvecklingsarbete av samarbetsformerna i frågor rörandevåld mot kvinnor, som påbörjades av densocialdemokratiska regeringen. Inte minst viktigt är att tafasta på den isolering och rädsla som de drabbadekvinnorna ofta upplever och som försvårar för dem att tadet skydd som samhället erbjuder i anspråk.Regeringen har avsatt för försöksverksamhet medlivvaktsskydd för hotade kvinnor. Socialdemokraterna ärpositiva till försöksverksamheten men vill fästauppmärksamheten på att förslaget lämnar en rad frågorobesvarade inte minst ur integritetssynpunkt.Vi vill också betona vikten av att man söker andralösningar som mer tar sikte på att lösa de bakomliggandekonflikter som ofta utgör orsaken till att kvinnor är hotade.Vi vill också understryka betydelsen av en aktivopinionsbildning och upplysning. Många av de framgångarsom har uppnåtts kan bero på att kunskapen ochmedvetandet om kvinnovåldet har ökat, vilket har lett tillatt de drabbade i högre grad har kontaktat rättsväsendeteller andra som erbjuder hjälp och stöd. Här harkvinnojourerna otvivelaktigt haft en stor betydelse.Under senare år har således en rad åtgärder vidtagits isyfta att motverka våld mot kvinnor. Socialdemokraternaanser att det nu är dags att göra en samlad utvärdering avsamhällets insatser på detta område.Unga lagöverträdareNumera är det självklart att också samhället har ettansvar för ungdomars uppväxtförhållanden. Barn ochungdomar som gjort sig skyldiga till brott tillhör ofta dengrupp som har störst behov av stöd och hjälp. Det är ocksåviktigt att även gentemot de unga upprätthålla och hävdade grundläggande värden som skyddas av de straffrättsligareglerna. Samhället måste reagera snabbt och konsekventnär ungdomar begår brott.Den socialdemokratiska regeringen vidtog en radåtgärder inriktade på de unga lagöverträdarna. Nya reglertillkom som förbättrade möjligheterna till ett snabbt ocheffektivt ingripande mot unga lagöverträdare. Möjligheterinfördes för såväl polis som domstolar att ålägga ungdomaratt reparera och återställa det de har ställt till med. Förbudinfördes mot att bära kniv på allmän plats och motförsäljning av s.k. gatustridsvapen m.m.Det finns trots de åtgärder som vidtagits fortfarande enrad brister i den nuvarande lagstiftningen. Det varbakgrunden till att den socialdemokratiska regeringentillsatte ungdomsbrottskommittén. Den har i uppdrag attgöra en samlad utvärdering av socialtjänstreformensbetydelse för behandlingen av unga lagöverträdare.Kommittén skall också förutsättningslöst överväga omden nuvarande arbetsfördelningen mellan socialtjänstenoch rättsväsendet är väl avvägd och om samarbete mellanmyndigheterna kan förbättras. Den skall också övervägavissa förslag som våldskommissionen fört fram, bl.a. förslagom utvidgat stöd för och skydd av ungdomar som riskeraratt utvecklas ogynnsamt, om jour- och ungdomsdomstolaroch om utökat samarbete mellan myndigheter ochföräldrar.Ungdomsbrottsligheten har ofta sin grund i psykiska ochsociala problem. Dessa kan inte lösas genom rättsligainsatser utan kräver andra åtgärder, som vård ochbehandling. Ett fängelsestraff kan direktmotverka syftet att ge den unge förutsättningar för ettlaglydigt liv.Det är också bakgrunden till principen om att ungdomarunder som begår brott skall falla under socialtjänstensansvar och inte under kriminalvårdens. Enligtsocialdemokraternas uppfattning bör den huvudprincipenäven gälla fortsättningsvis.Därför reagerar socialdemokraterna också starkt motförslaget om att återinföra ungdomsfängelser och skapasärskilda veckoslutsfängelser för ungdom.Detta innebär inte att socialdemokraterna anser att denuvarande förhållandena inom ungdomsvården ärtillfredsställande. De brister som varit rådande inomungdomsvården har lett till att beslutat om attlåta staten återta ansvaret för de särskildaungdomshemmen. Med ett statligt huvudmannaskap och encentral intagning är det lättare att få överblick överungdomshemmen, differentiera vården och planera intagetpå ett ändamålsenligt sätt.PolisenPolisens verksamhet syftar till att upprätthålla allmänordning och säkerhet samt ge allmänheten skydd och annanhjälp. I kampen mot brottsligheten har polisen en centralroll.Polisväsendet har varit föremål för en rad reformerunder . Dessa har tagit sikte på att ge de lokalapolismyndigheterna större befogenheter att själva beslutaom sin verksamhet och att stärka lekmannainflytandet.Målen har varit decentralisering, synlighet, service ocheffektivitet.1980-talets polisreformer har haft stor betydelse ochpolisväsendet har i allt väsentligt förmått omsätta beslut ochmål i praktisk handling. Men det innebär inte attförändringsarbetet får avstanna. Polisväsendet är en storoch i många avseenden alltför tungrodd organisation. ställer nya krav på polisväsendet.Resursfrågorna inom polisväsendet tilldrar sig storuppmärksamhet. Den personalbrist som fortfarande finnsframförallt i kommer efter den ökning avutbildningen som skedde 1989--1991 att vara avhjälpt underde närmaste åren. Regeringen har föreslagit att antaletpolismanstjänster skall fastläggas till ca 16 700. I en motion om den ekonomiska brottslighetenföreslår socialdemokraterna kraftigt ökade resurser tillekobrottsbekämpningen. Antalet polismanstjänsterkommer genom de föreslagna åtgärderna att uppgå till ca 16 800.Större kraft måste läggas ner på att åstadkomma enadministrativ rationalisering inom polisväsendet. Uppgiftersom inte kräver direkt polisiär kompetens bör i störreutsträckning överföras till administrativ personal.Polisen har till följd av det statsfinansiella läget ålagts ettbesparingskrav för den närmaste treårsperioden på 500miljoner kronor. Regeringen har föreslagit att 150 miljonerkronor tas ut för /1994. Socialdemokraternaföreslår att besparingskravet för detta budgetår sätts till 200miljoner kronor och för vardera av detvå följande budgetåren.Besparingskravet bör kunna tillgodoses genom enadminstrativ rationalisering och en sammanläggning avpolisdistrikt. Det bör ankomma på regeringen att beslutaom hur en sådan organisation skall se ut för attbesparingsmålet skall uppnås. Härtill kommmer denbesparingseffekt som följer av att polisutbildningen ifortsättningen skall studiemedelsfinansieras. Ocksåmöjligheterna att åstadkomma en fortsatt rationaliseringvid bör tas tillvara.Införandet av en studiemedelsfinansieradpolisutbildning bör föranleda en översyn avpolisutbildningen. Bl.a. bör övervägas en starkare knytningtill det övriga högskoleväsendet.En förändrad polisdistriktsindelning skapar ocksåförutsättningar för en ytterligare decentralisering fråncentral till regional och lokal nivå. Decentraliseringenmedför att måste få en betydelsefull rollnär det gäller att följa upp och utvärdera på vilket sättstatsmakternas beslut om exempelvis prioriteringsfrågoromsätts i praktiskt polisarbete.Det direkta polisarbetet bör inriktas på ökad synlighet.Sverige har i förhållande till många andra länder en störreandel kriminalpoliser. Det bör enligt socialdemokratiskuppfattning finnas mycket att vinna i en omorientering avpolismansfunktionen till en mer allroundpolis. Många av deuppgifter som utförs av kriminalpolisen bör kunna förasöver till ordningspolisen, och kriminalavdelningarnasarbete bör renodlas till förmån för bekämpande av mersvårutredd brottslighet. Ordningspolisen bör också i högregrad prioritera kvarters- och områdespolisverksamhet.För den riktigt grova brottsligheten har rikskriminalenen stor betydelse. En regionalisering av denna verksamhetunder central ledning är en väg som bör prövas för attytterligare effektivisera kampen mot den grovabrottsligheten.Större resurser och engagemang måste läggas på detbrottsförebyggande arbetet. Det är ett arbete som måstebedrivas kontinuerligt och i bred samverkan med skolor,socialtjänst, andra myndigheter samt föreningar ochfolkrörelser. Polisen har också en viktig uppgift i arbetetmed att ge hjälp och stöd till brottsoffren.Polispersonalen usätts ofta i sitt arbete för svårapåfrestningar. En väl utvecklad personalpolitik haravgörande betydelse för polisens möjligheter att utföra ettbra arbete. Frågor om utbildning, arbetsmiljö ocharbetsledning måste ges hög prioritet inom polisväsendet.Genom ett antal avgöranden av ombudsmän() har det slagits fast att vissa arbetsmetoder inompolisen inte stått i full överensstämmelse med gällande rätt.JO:s uttalanden har skapat osäkerhet inom polisväsendet.Vi anser mot denna bakgrund att det finns starka skälatt göra en översyn av den rättsliga regleringen av polisensarbetsmetoder.Ett svenskt medlemskap i kommer i hög grad attpåverka kontrollen vid våra gränser. Beräkningar visar attca av utrikeshandeln kommer att ingå i den inremarknaden och därmed inte omfattas avklareringsfunktionen. Detta innebär stora förändringar förgränskontrollen. På något sätt måste kontrollen mellanländerna inom gemenskapen vara kvar, inte minst medtanke på att motverka narkotika- och vapensmuggling.En stor skillnad i beskattningen av alkoholhaltigadrycker mellan kan också innebära att engränskontroll måste vara kvar eller att kontrollen sker inomlandet. Mot denna bakgrund står det klart att uppgifternabåde för tullen och polisen kommer att förändras ochuppgifterna kommer i många hänseenden att sammanfalla.På flera håll i landet sker ett samarbete mellan tulloch polis vid landgränsbevakningen, inte minst vid vårakuster. Denna verksamhet skulle kunna effektiviserabevakningen eftersom det inte på alla platser finns bådetullpersonal och polis. Det fordras att kompetensreglernases över för att verksamheten skall kunna utvecklasytterligare. Vinster finns också att göra genom ettsamutnyttjande av tekniska resurser.Med hänvisning till ovanstående bör regeringen tillsättaen utredning som ser över möjligheter till samverkan mellantullen och polisen om kontrollen vid landets gränser.RättsväsendetDomstolsväsendetDet svenska domstolsväsendet och den svenskarättegångsordningen har allmänt sett ett välförtjänt gottanseende. En välutbildad och skicklig personal fullgör sinaarbetsuppgifter på ett sätt som svarar mot högt ställda krav.Arbetssituationen vid domstolarna har under senare årvarit ansträngd. Domstolsväsendet har liksom andraoffentliga organ ställts inför den svåra uppgiften att hanteraen växande arbetsbörda med begränsade resurser.Domstolarnas svårigheter kan inte mötas enbart genompersonalförstärkningar. Grundläggande frågor omdomstolarnas framtida arbetsuppgifter och organisationmåste övervägas. Målet måste vara ett kvalitativthögstående domstolsväsende med fortsatt starktlekmannainflytande och god lokal förankring. Domstolarnaskall i princip endast ägna sig åt sådana frågor som kräverdomstolsprövning. En renodling av domarrollen gör attverksamheten vid domstolarna blir effektivare.Ett sätt att åstadkomma denna renodling är attdomstolarna förbehålls uppgifter som är rättskipning iegentlig mening. Ett annat sätt är att fortsätta med detpåbörjade arbetet med att delegera ärenden frånjuristpersonal till annan domstolspersonal. Införandet avdispensprövning för fullföljd av viss mål till hovrätt ärytterligare en väg att komma till rätta med den besvärligaarbetssituationen inom domstolsväsendet.Det är denna inriktning som enligt socialdemokraternasuppfattning bör vara vägledande för de närmaste årensreformarbete.I en särskild motion till innevarande harsocialdemokraterna utvecklat sin syn på domstolsväsendetoch processrätten.ÅklagarväsendetÅklagarväsendet spelar en central roll ibrottsbekämpningen, inte minst gäller detta ekobrotten.Det är därför av största vikt att åklagarna ges bästa möjligaarbetsförutsättningar inom ramen för knappa resurser.Åklagarväsendet har klarat rekryteringenav åklagarpersonal på ett tillfredsställande sätt. Undersenare tid har emellertid karriärgången hos domstolar ochframför allt hos polisen gjort att lönerelationerna försvårarrekryteringen. Åtgärder bör vidtas för att möta dennasituation innan den föranleder akuta problem.Av stor betydelse är att tillräckliga medel avsätts förutbildningsinsatser och kompetenshöjande åtgärder. Dettaär särskilt viktigt eftersom brotten och förutsättningarna fördessa förändras genom den ekonomiska ochlagstiftningsmässiga utvecklingen.I en motion om den ekonomiska brottsligheten föreslårsocialdemokraterna ökade anslag tillåklagarmyndigheterna för bl.a. utbildningsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringen av vålds- ochnarkotikabrottsligheten samt den ekonomiskabrottsligheten i det brottsbekämpande arbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser mot brottslighetmed invandrarfientliga och rasistiska inslag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av lokalabrottsförebyggande organ och Brottsförebyggande rådets(BRÅ:s) medverkan i detta arbete,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av professur vidBRÅ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om BRÅ:s resurser för forskning ochutveckling,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering avvapenlagstiftningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i syfte att förhindrastölder ur militära förråd,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av fängelsestraff,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklandet av alternativapåföljder till fängelsestraff,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad användning av böter,villkorlig dom och skyddstillsyn i förening med särskildaföreskrifter,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den villkorliga frigivningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad översyn av denstraffrättsliga lagstiftningen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de principer som bör varavägledande för översynen av kriminalvårdsreform,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentiering inomkriminalvården,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vård- och behandlingsinsatsernainom kriminalvården,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna för permission frånkriminalvårdsanstalt,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser inom frivården,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och administrativarutiner vid polisen för hjälp och stöd åt brottsoffer,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av samhälletsinsatser för att motverka våld mot kvinnor,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av ansvaret mellansocialtjänsten och kriminalvården för ungdomar som begårbrott,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om veckoslutsfängelse ochungdomsfängelse,22. att beslutar att till för budgetåret anvisa ett ramanslag på9 , dvs. mindre än regeringensförslag,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polisdistriktsindelning,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppgifteravseende uppföljning och utvärdering,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polisutbildningen,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polismansfunktionen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalpolitiken inompolisväsendet,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av den rättsligaregleringen av polisens arbetsmetoder,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av Tullens ochPolisens arbetsuppgifter,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om renodling av domarrollen,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt delegering avarbetsuppgifter inom domstolsväsendet,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av dispensprövning,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekrytering och utbildning avåklagare.