ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02A7 · 1993-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1992/93:152 Ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag Med anledning av de förändringar som vidtagits när detgäller kapitalstrukturen mellan propositionen ochkommitténs förslag vill vi peka på några saker.Regeringens uppdrag till AMS och AMU-gruppen omomförhandling av gällande avtal /93,pensionsskulden som kommer att belasta bolaget, dettagäller även de som inte anställs i det nya bolaget.Det är därför viktigt att man är klar över hur storpensionsskulden blir, och att den finanseras av ägaren. Ompensionsskulden skall finanseras med det egna kapitalet,innebär en stor pensionsskuld att det egna kapitaletminskar.Sammantaget innebär ovanstående förändringar ettdramatiskt minskat utrymme för att klaraomställningskostnaderna för bolaget. En förutsättning föratt koncernen skall kunna klara omställningskostnaderna äratt också 91/överskott i AMU-gruppen kandisponeras.Men också regeringens neddragning av medel tillarbetsmarknadsåtgärder inger oro för att ytterligareneddragningar i verksamheten måste vidtas. Beroende avhur snabbt en sådan neddragning behöver göras kanytterligare kapitaltillskott komma att behövas. Detta för attbolaget skall kunna klara kraven på konsolidering ochaffärsmässig utveckling.Vår uppfattning är därför att AMU-gruppen bör ha ensoliditet som ej understiger . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsolidering och affärsmässigutveckling för bolaget.
mot · GG02A702 · 1993-01-26 00:00:00 — Rätt till ledighet för vård av barn har samtliga föräldrar rätt att förkorta sin arbetstidtill dess att ett barn har uppnått ålder. Denna rätt ärmycket uppskattad och utnyttjas av många föräldrar.Barnen är emellertid inte mogna att ochupp till själva klara sig före eller efterskoldagen. I många kommuner är fortfarande ocksåutbyggnaden av fritidshemmen eftersatt. Många föräldrarhar därför en önskan om att kunna förlänga sinarbetstidsförkortning till dess barnet fyllt tolv år.Nämnas kan att statligt anställda har genomkollektivavtal rätt att förkorta sin arbetstid till utgången avdet skolår barnet fyller tolv år.Denna rätt bör även tillerkännas övriga föräldrar ochproblem torde inte uppstå för arbetsgivaren då ersättare förden anställda redan bör finnas beroende på tidigareutnyttjad rätt till förkortning av arbetstiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad rätt till förkortning avarbetstiden.
mot · GG02A703 · 1993-01-26 00:00:00 — Den höga arbetslösheten utgör ett mycket stort problem.Lågkonjunkturen och osäkerheten som många företag leverunder gör att nyanställningar minimeras. Det finns därföralla skäl att underlätta för företagen vad gällernyanställningar och undanröja de hinder som försvårar förarbetslösa att erhålla arbete. Ett sådant hinder kan varavissa lagar på arbetsmarknadsområdet.Vi anser att omgående skall besluta ommöjlighet för företagen till provanställning under ett år.Från företagarhåll har nuvarande ordning påtalats som ettproblem ur anställningssynpunkt. Vill man taarbetslöshetsproblemet på allvar och pröva nya vägar för attkomma tillrätta med detta, så måste man även lyssna pårösterna från näringslivet. Nuvarande ordning kan bidra tillarbetslöshet i stället för anställningstrygghet.Vi anser att en möjlighet till ettårig provanställning skallinföras att gälla , varefter enutvärdering kan göras. Provanställningen skulle grundas påen överenskommelse mellan den som skall anställas ocharbetsgivaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till provanställning.
mot · GG02A704 · 1993-01-26 00:00:00 — Avslöjandena om de mycket stora belopp som ett antalchefer i både privat och offentlig tjänst har fått genom s.k.fallskärmsavtal har upprört många människor. harockså fackföreningsrörelsens ledande personer kommit attavslöjas som anställda med omfattande fallskärmsavtal.Finansministern har uttalat sig mycketkritiskt mot avtalen och har också initierat en utredning föratt pröva om några av avtalen i efterhand går att revidera.Allmänhetens förtroende kräver att det finns ordentligaspelregler och en offentlig redovisning också när det gällervilka förmåner som skall utgå för personer i olika ledandebefattningar.När de första fallskärmsavtalen avslöjades varuppfattningen bland vanligt folk att det gällde ett fåtal inomfinansvärlden. har det framkommit att företeelsenär ganska vanligen förekommande även bland tjänstemän ikommun, landsting, näringslivet, i vissa fall politiker och nusenast inom den fackliga rörelsen.Det är nu viktigt att den breda allmänheten får enredogörelse för hur de berörda arbetsgivarna,organisationerna inom näringslivet, offentliga sektorn ochfackföreningsrörelsen avser att lösa den förtroendekris somfallskärmsavtalen skapat.Enligt min uppfattning bör regeringen ta initiativet tillatt samtliga i frågan berörda parter börjar samverkaför att s.k. fallskärmsavtal av den art som förekommitstoppas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. fallskärmsavtal.
mot · GG02A705 · 1993-01-26 00:00:00 — Flexibelt uttag av arbetstid Vi har i en lagstadgad och mycketdetaljerad reglering av arbetstiden. För att underlätta förmänniskor behövs i stället utökade möjligheter för anställdaoch företagsledning att träffa avtal om arbetstidens längdoch förläggning. Möjligheterna bör vara desamma i företagmed och utan kollektivavtal.Det är mycket viktigt för föräldrar till små barn attkunna anpassa uttaget av arbetstid efter familjens ochbarnens behov. Även under andra perioder av livet är dettadock viktigt för att föräldrar skall kunna kombineravårdansvar med yrkesarbete utanför hemmet.Alla behöver dock inte ha kortare arbetstid för attsmåbarnsföräldrar och andra som har ansvaret för vård avexempelvis handikappade eller äldre i hemmet behövermöjligheter till kortare arbetstid. De som önskar arbeta merskall givetvis kunna göra det utan hinder. Dessutomvarierar behoven under olika perioder för en och sammamänniska och familj. Kravet på sextimmars arbetsdag föralla stämmer därför inte med människors behov ochönskemål!Den som är ung och som bygger upp ett hem, vill kanskearbeta mycket och tjäna bra med pengar. Ensmåbarnsförälder däremot har större behov av ledig tid föratt öka arbetstiden igen då barnen blivit större. kanen förälder behöva kortare arbetstid för att kunna ägna mertid åt sina tonårsbarn. Ett barn med problem ellerhandikapp kan behöva en förälder hemma . i livet kanske samma person behöverkortare arbetstid för att ta hand om äldre anhöriga.Den nya tekniken liksom den utökade tjänste- ochservicesektorn har öppnat stora möjligheter tilldecentralisering av arbete och boende och även till olikakombinationer. Därmed har möjligheterna att förenaarbetsliv och familjeliv förbättrats för både män ochkvinnor.För att kvinnorna skall få ökade möjligheter att pånågorlunda likvärdiga villkor med männen satsa påutveckling i yrkeslivet, är det viktigt att båda föräldrarnakan variera arbetstid och förläggning av arbete. Man måsteockså kunna göra det på olika sätt under olika perioder.Även om arbetstidsfrågorna nu är utredda i , harett lagförslag dröjt i avvaktan på ett EG-direktiv. Eftersomdetta skjutits , bör en svensk lagstiftning inteuppskjutas ytterligare.Det är därför viktigt att påskynda en svensk lag somfastställer en årsarbetstid och möjliggör flexibilitet och somger de enskilda arbetsgivarna och arbetstagarna vidamöjligheter att träffa avtal för den egna arbetsplatsenoberoende av om kollektivavtal föreligger eller ej. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående lag om flexibelt uttag avarbetstid.
mot · GG02A706 · 1993-01-26 00:00:00 — Kollektivt anställd personal inom privat sektor kanpermitteras. Kollektivt anställda i kommunerna kan intepermitteras. På tjänstemannaplanet kan varken privat elleroffentlig sektor permittera tjänstemän.I tider då offentlig och privat sektor skall jämställas ochförutsätts konkurrera på samma villkor, bör ävenpermitteringsreglerna vara lika.Bestämmelserna om lön och andra förmåner underpermittering finns i lagen om anställningsskydd 21 §.Reglerna angående rätten att permittera anställda reglerasi kollektivavtal. Denna rätt är alltså en avtalsfråga mellanarbetsmarknadens parter.Permittering innebär ju att arbete tillfälligtvis inte kanerbjudas arbetstagaren, som därför måste lämnaarbetsplatsen tills hindret som orsakat permitteringen harupphört. Anställningsförhållandet består underpermitteringstiden och arbetstagaren är skyldig attåterinträda i arbete när företaget begär det. Enligt 21 § ianställningsskyddslagen har arbetstagare som permitteras fro m laglig rätt till lön och andra förmåner underpermitteringstiden.Utredningen rörande ökad anställningstrygghet ochvidgad behörighet för arbetsdomstolen skriver i sittbetänkande (SOU 1973:7) Trygghet i anställningenföljande:Vidare har arbetsdomstolen vid tolkning avkollektivavtal, som saknar bestämmelser om rätt attpermittera, utgått från att sådana avtal slutits underförutsättning att åtminstone timavlönade arbetare vidarbetsbrist kan permitteras utan lön (AD 1955 nr 37, 1958nr 4, 1960 nr 31). Detta gäller emellertid intekollektivavtalen på den kommunala sektorn (se AD 1955 nr37).För tjänstemän i såväl offentlig som privat verksamhetsaknas särskilda bestämmelser om permittering ellerpermitteringslön; tjänstemannaorganisationerna harnämligen i princip motsatt sig permittering.Inte heller för kommunalanställda arbetare gäller någrasärskilda bestämmelser om permittering ellerpermitteringslön. Avtalen för arbetare inom denkommunala sektorn torde nämligen bygga påförutsättningen att arbetsgivaren måste säga uppanställningsavtalet, om han vill undgå att betala lön vidarbetsbrist (se AD 1955 nr 37).Vad beträffar beräkning av uppsägningstid gäller attpermitteringstid inte inräknas i uppsägningstiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillutvidgning av permitteringsrätten och därmedsammanhängande finansieringsfrågor i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till ändringi gällande lagstiftning så att permitteringstid inräknas iuppsägningstiden.
mot · GG02A707 · 1993-01-26 00:00:00 — Anpassning av semesterlagen till föräldraförsäkringen Rätten till semester utgör en central del av arbetslivet.Semesterlagen avser att garantera arbetstagarna behövligledighet för rekreation och utveckling av personligaintressen. Lagen innehåller regler om att frånvaro frånarbetet i vissa fall är semesterlönegrundande. sjukdom, ledighet för vård av barn, ledighet för vissutbildning m.m. I samtliga fall är rätten begränsad så tillvida att endast ett visst antal frånvarodagar innebär rätt tillsemesterlön. När det gäller ledighet för vård av barn, ärsådan ledighet semesterlönegrundande upp till 120 dagareller för ensamstående föräldrar 180 dagar.När dessa regler togs in i semesterlagen 1977 utgickföräldrapenning under sammanlagt förföräldrarna. har föräldraförsäkringen byggts uti flera etapper. omfattar föräldrapenningentotalt sammanlagt för föräldrarna. Enligtsemesterlagen är dock fortfarande endast 120 respektive180 dagar semesterlönegrundande.Eftersom föräldraförsäkringen har byggts ut i rask taktutan motsvarande justering i semesterlagen har deursprungliga proportionerna mellan ledighet och intjänadsemester (av totalt 210) blivit helt förändrade. Vianser att det är angeläget att anpassa semesterlagen till denya reglerna i föräldraförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attsemesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaroanpassas till reglerna i föräldraförsäkringen i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GG02A708 · 1993-01-26 00:00:00 — Dispens från lagen om anställningsskydd BakgrundDe förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder somregeringen lägger fram följer det traditionella svenskamönstret och detta trots att vi nu har en mycket störrearbetslöshet än vad som normalt inträffar i enlågkonjunktur. Vi är övertygade om att vårt förslag tillåtgärd snabbt skulle få en positiv effekt och leda tillmeningsfullt arbete för många arbetslösa.Förslag till en effektivare arbetsmarknadspolitikDen nuvarande lågkonjunkturen som för svenskaförhållanden är extrem och sannolikt kommer att pågå isamma omfattning under större delen av 1993, måsteåtgärdas genom att man även prövar nya former förarbetsmarknadspolitik, för att få ett snabbt och effektivtresultat. Vi föreslår därför att det införes en tillfällig dispensfrån lagen om anställningsskydd (LAS), när företagenanställer en arbetslös. Det skulle skapa meningsfullt arbeteför många tusen arbetslösa, som kanske lider mer avbristen på meningsfullt arbete än på ekonomiska medel. Föratt förhindra missbruk måste åtgärden kringgärdas av vissaregler som bör utfärdas av regeringen.Systemet bör vara enkelt och obyråkratiskt genom ettanmälningsförfarande med uppgift om den arbetslöses ochföretagets personuppgifter. Arbete kan då ges, med dispensfrån LAS, för så länge den officielltangivna uppgiften om öppen arbetslöshet inte varaktigtunderstiger , då regeringen föreslår attupphäva dispensen. Därefter måste den tillfälligaanställningen upphöra eller övergå i tillsvidareanställning.Många av de arbetslösa skulle säkert kunnaberedas ett fast arbete i dessa företag när konjunkturenvänder och de nya företagsstimulerande åtgärderna fåreffekt, vilket skulle ge en ren nationalekonomisk vinst! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att skyndsamt beslutar om tillfällig dispensfrån anställningsskyddslagstiftningen för anställning avarbetslösa att träda i kraft ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regler skyndsamt bör utfärdasför att undvika missbruk av den föreslagna tillfälligadispensen.
mot · GG02A709 · 1993-01-26 00:00:00 — BakgrundEfterfrågan varierar och konjunkturerna har en ganskaregelbunden cykel, men vår arbetstid ligger fast. Det skaparproblem med överskott på arbetskraft i lågkonjunktur ochbrist i högkonjunktur. En del av den arbetslöshet vi ser i dagskulle kunna undvikas om det fanns möjlighet att vara merflexibel i arbetstidens längd och förläggning. Det skullekunna innebära att man i stället för att friställa en del avpersonalen utjämnade arbetstiden och alla i stället arbetarnågot . Det är verklig solidaritet och rättvisa. Ikonsekvens med det arbetar alla längre vid högkonjunktur.Det innebär att man undviker arbetskraftsproblem ochsamtidigt i alla lägen har en välutbildad och lojal arbetskraftmed en större anställningstrygghet. Ett flexibelt systemskulle med fördel även kunna användas på företag medtypiska säsongsvariationer.FörslagÄndra lagarna så att arbetsgivarna och det lokala facketsjälva kan bestämma arbetstiden inom vissa ramar t.ex. från80 till . Låt människor själva bestämma, ingen annankan bättre avgöra vad som är bäst för de anställda ochföretaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av enkonjunkturanpassad arbetstid.
mot · GG02A714 · 1993-01-26 00:00:00 — Många branscher inom såväl industri som handel ochannan serviceverksamhet karakteriseras av storavariationer i arbetsmängden. Det kan gälla regelbundnatoppar , t.ex. månadsskiften ellervariationer som beror på orderingång och andra mersvårförutsägbara faktorer. Gällande regler för utläggning avarbetstid är inte alltid anpassade efter dessa förhållanden.Speciellt under en lågkonjunktur kan detta innebära attarbetsgivaren tvingas säga upp personal i stället för atttemporärt minska arbetstiden, för att sedan åter öka dennär säsongen närmar sig eller nya order kommer in.Semestern skulle kunna varieras om man vidareutveckladede förslag som framförts i betänkandet Årsarbetstid (SOU1992:27) och som varit föremål för remissbehandling.Även för den anställde kan det finnas klara fördelar ommöjligheterna att variera sin arbetstid ökar. Det kan gällaatt ömsesidigt anpassa arbetstiderna inom en familj, attkunna kombinera arbete och studier eller att skapautrymme för olika fritidsaktiviteter. Behovet av variationgäller såväl den dagliga arbetstiden som årsarbetstideninklusive semestern och arbetstiden över denyrkesverksamma delen av livscykeln. Erfarenheten visar utan alltför stora ansträngningar kan samordnaarbetsgivares och anställdas önskemål och behov avflexibilitet.Vid de företag som genom överenskommelser med denlokala fackföreningen kunnat införa någon form avanpassning, t.ex. vid fabriken i , är bådeföretagsledning och fack positiva. Det ligger i tiden attvårda och ta till vara de resurser som redan finns i form avkompetens och yrkeskunnig personal och det visar påframtidstro.Inför en kommande anpassning till EG:s direktiv påolika områden är det viktigt att vi som utgångspunkt iförhandlingarna har egna verksamma regler. Dessa kan dååberopas som undantag, vilket inte gäller för de regler somlagts fast genom avtal mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet avproduktionsanpassad arbetstid.
mot · GG02A716 · 1993-01-26 00:00:00 — Rätt till ledighet för förtroendeuppdrag inom hyresgäströrelsen Boendemiljön och inflytandet i boendet är företeelsersom värdesätts alltmer. Ett bra boende innebär att bostadenoch utemiljön stimulerar till gemenskap och personligutveckling. Detta förutsätter givetvis ett aktivt engagemangfrån de boendes sida i frågor som rör fastighetsförvaltningoch fritidsverksamheter.Utvecklingen har inneburit atthyresgästerna i allt fler bostadsområden själva tar initiativtill och har resurser för att utveckla sin egen närmiljö. Totaltfinns det i mer än 20 000 lokalt förtroendevalda hyresgäster som verkar för ettbättre boende i det egna kvarteret. Arbetet är mycketomfattande. För att bilda länk mellan de boende ochbostadsföretagen åtgår åtskillig tid för möten och andrasammankomster. Under hyresförhandlingarna har de lokaltförtroendevalda en mycket viktig roll när det gäller att deltai och förankra beslut som ingår i den process somhyresgästorganisationen har ålagts enligt lag.I takt med att boinflytandet har vuxit fram har det blivitallt svårare att på ideell basis klara uppgifterna enbart underfritiden. Möten med förvaltare och förhandlingar om hyroroch boendevillkor kan oftast inte ordnas på kvällstid pågrund av att bostadsföretagens personal inte arbetar då.Till detta kommer att de ökade kraven påförtroendevalda hyresgäster medför ett ökatutbildningsbehov som inte alltid kan tillgodoses underfritid.För att möjliggöra en fortsatt demokratiseringsprocessför hyresgästerna är det nödvändigt att rätten till ledighetfrån arbetet för att utöva förtroendeuppdrag förföreningsarbete inom hyresgästorganisationer jämställsmed de ledighetsregler som enligt lag gäller för fackliga ochpolitiska uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till ledighet för att utövaförtroendeuppdrag inom hyresgäströrelsen.
mot · GG02A717 · 1993-01-26 00:00:00 — I stor utsträckning har anställda rätt till semesterlön ävennär de inte är närvarande i arbetet. Detta gäller vidsjukfrånvaro, föräldraledighet och ledigheter förnärståendevård. I dessa fall erhåller den anställdesjukpenning, föräldrapenning respektivenärståendevårdarersättning genom försäkringskassan.Dessa ersättningar beräknas efter den anställdes helaårsinkomst, inklusive semesterlön. Detta innebär attersättningarna från inkluderarsemesterlön.Genom att arbetsgivaren, enligt 17 § semesterlagen,därutöver skall betala semesterlön vid dessa typer avfrånvaro blir den anställde dubbelt kompenserad. Detta ärinte rimligt och kan naturligtvis inte ha varit avsikten.Följden är ju att de som är frånvarande favoriseras iförhållande till dem som arbetar. Detta missförhållande börrättas till. Detta sker bäst genom att de typer av frånvarosom nu nämnts tas bort från uppräkningen i 17 §semesterlagen. Därigenom uppnås den stora fördelen attreglerna i semesterlagen stramas upp och förenklas.En förändring bör därför ske i semesterlagens § 17 så attpunkten 1 om sjukdom och arbetsskada, punkten 2 omföräldraledighet och punkten 8 om ledighet förnärståendevård utgår ur bestämmelsen. En ren följdändringskall då göras i andra stycket semesterlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring i semesterlagen så attdubbel semesterlön inte utges.
mot · GG02A718 · 1993-01-26 00:00:00 — De permitteringsregler (om full permitteringslön frånarbetsgivaren) som infördes har i praktikenförsämrat anställningstryggheten för många arbetstagareoch skapat stora problem i många branscher ochföretag. Ett stort och ökande antal arbetstagare förloraridag sina anställningar istället för att bli permitterade underett par veckor. Orsaken är att det, sedan de nyapermitteringsreglerna infördes, blivit för dyrt för företagenatt permittera. Speciellt hårt drabbas de branscher som harsäsongsvariationer.Inom måleribranschen t.ex. visar beräkningar attuppemot av branschens säsongsbetonade arbetslöshetskulle försvinna om man återgick till tidigarepermitteringsregler.Före 1985 hade arbetstagaren, vid permittering,endast rätt till permitteringslön från arbetsgivaren för tidsom översteg eller perkalenderår. För vissa karensdagar utgick också lön. Underpermitteringstid utan lön fick arbetstagaren iställetersättning från A-kassan.Enligt nuvarande regler ska arbetstagaren hasamma lön som när han/honarbetar som vanligt. Till skillnad från tidigare ärarbetsgivaren nu skyldig att betala denna permitteringslön,delvis med hjälp av statliga bidrag. Reglerna har inneburitatt färre permitteras eftersom arbetsgivaren ej har råd attbetala lön. Istället blir arbetstagaren uppsagd trots attkanske företagets nedgång bara är av tillfällig art.Jag föreslår att dagens permitteringsregler ändras på ettsätt som i huvudsak innebär en tillbakagång till depermitteringsregler som gällde . Det innebär attpermittering av arbetstagaren får omfatta högst 30 dagarper kalenderår. Till arbetstagare med fast anställningbetalas permitteringslön från erkänd A-kassa enligtfastställda regler. För ett visst antal karensdagar perkalenderår blir arbetsgivaren skyldig att betalapermitteringslön, vilken fastställs genom kollektivavtal. Förgenomförandet av förslaget krävs vissa lagändringar. 21 §LAS återfår den lydelse som gällde . PLE-lagenoch PLE-förordningen blir överflödiga och upphör att gälla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ändring avpermitteringsreglerna.
mot · GG02A719 · 1993-01-26 00:00:00 — Anställningstrygghet vid vård av barn Ovanstående citat är hämtade ur den regeringsförklaringsom presenterades . Familjen är det lillasamhället och det säkraste sättet att minska våld ochkriminalitet, att motverka rotlöshet och drogbruk är att geallt tänkbart stöd till hem och familj. Föräldrars kärlek kanknappast ersättas av något.Det är därför önskvärt att så många föräldrar sommöjligt själva ombesörjer vården av sina barn. Många gördetta och slutar ofta sina anställningar för att kunna ta hand om sina barn.När barnen uppnått skolåldern vill den hemarbetandeföräldern återuppta sitt arbete utanför hemmet. Den tidsom förflutit tillgodoräknas inte som anställningstid, ävenom återgång sker till förutvarande anställning. Vidarbetsinskränkningar innebär detta ofta att denhemarbetande friställs medan anställd med kortareanställningstid får fortsatt anställning.Viktiga förutsättningar för att föräldrar ska ha möjlighetatt satsa på föräldraledighet är dels att de har möjlighet attfå tjänstledigt, dels att de inte kommer i sämre ställningjämfört med sina arbetskamrater vad gälleranställningstrygghet.Den nuvarande rätten för småbarnsföräldrar att varatjänstlediga heltid bör utökas till dess att barnet är . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad tjänstledighet ochanställningstrygghet för småbarnsföräldrar.