mot · GG02U323 · 1993-01-26 00:00:00 — Information och studier om säkerhetspolitik m.m. Regeringen har låtit göra en översyn av hur anslaget tillfredsorganisationerna har utnyttjats . Det ärpositivt att regeringen tagit detta initiativ eftersom det ärangeläget att kritiskt granska hur statens pengar används.Klart uttalade regler för hur fördelningen av anslaget ska gåtill har saknats.Utredningen presenterades ochväckte starka reaktioner inom fredsrörelsen eftersom detinnebar förslag till drastiska förändringar. Många varoroade över att förslaget skulle arbetas in direkt ibudgetprocessen utan sedvanlig remissomgång.I årets budgetproposition 1992/93 redovisas kortfattatutredningen. Vi konstaterar med tillfredsställelse attutrikesministern inte tillfullo följer utredarens förslag.Några slutgiltiga föreskrifter om hur anslaget ska fördelasfinns inte. Däremot anför föredraganden vissa riktlinjer.Vi menar att det är viktigt att ger regeringensin mening till känna om hur anslaget till fredsrörelsen böranvändas. Först och främst är det angeläget att riksdagenslår fast det mål som antogs 1987, nämligen att fredsanslagetska utgöra en promille av försvarsanslaget. Vi inserproblemet med att höja anslaget i den ekonomiska situationsom nu befinner sig i. Men vi vill att slårfast att strävan ska vara att nå upp till promillemålet.I årets proposition har anslaget fått en ny titel. Forskninghar strukits liksom nedrustning och i stället förssäkerhetspolitik in i rubriken.I dag får fristående institut anslag för forskning. Det äroklart huruvida dessa anses bedriva ''traditionell forskning''för i så fall ska de enligt förslaget inte finansieras via F 2-anslaget. Enligt vår mening bör den typ av forskning sombedrivs vid Liv och i samt TFF iLund fortfarande kunna få grundbidrag via F 2-anslaget. Detillhör inte traditionell forskning och bör därför inte förasöver till forskningsanslag.Det är viktigt att föreskrifterna inte begränsar de frågorsom frivilliga organisationer arbetar med genommedelstilldelningen. Anslagen bör inte bara ges till projekteller organisationer som engagerar sig i frågor som rörEuropa eller . Det är viktigt att Nord--Syd-problematiken inte kommer bort i sammanhanget. Respektför mänskliga rättigheter och etniska konflikter är avfundamental vikt för freden, vilket påpekas i propositionen.Men flyktingfrågor, massutvandring och miljöfrågor ärockså av stor betydelse för den allmännasäkerhetspolitiken.Det är också viktigt att föreskrifterna speglar en breduppfattning i det svenska samhället om vad som ärsäkerhetspolitik och fredssträvanden, så att de inte ändrasallt efter politiska förändringar i riksdag eller regering.I propositionen föreslås att organisationer inte skakunna uppbära både organisationsstöd och projektstöd.Likaså föreslås att endast riksorganisationer ska få stöd i defall det också finns lokala eller regionala organisationer. Videlar inte dessa uppfattningar. Det kan för det första ledatill att det blir mindre välplanerade projekt somorganisationer med organisationsstöd driver. För det andrastimuleras inte de lokala organisationerna till egna initiativförutom att det blir en grannlaga uppgift förriksorganisationen att sovra bland de lokala förslagen.Frivilliga organisationer bör ha sin självklara bas ifrivilligheten och inte vara alltför bundna av statens stöd.Men det är nödvändigt när man talar om bidragsberoendeatt inte räkna in bidrag som frivilligorganisationer endastförmedlar till projekt i tredje världen, dvs. biståndsprojekt.Antalet medlemmar är av viss betydelse för vilkenspridningseffekt ett projekt eller fredsarbete har. Men i detsammanhanget är det av vikt att man inte binder upp sig förett visst medlemsantal som kriterium för organisationsstöd.Man bör beakta på vilket sätt en organisation arbetar --kvalitén i arbetet -- och hur de når ut med information.Organisationer som tidigare fått organisationsstöd mensom med de nya reglerna inte kvalificerar sig för det bör fåen möjlighet till anpassning och avveckling av ekonomiskaåtaganden. Ofta handlar det om anställd personal som harviss uppsägningstid.Över huvud taget är det viktigt att besked omorganisationsstöd kommer just ur det perspektivet.Därför är det inte acceptabelt att beskeden kommer endastnågon månad innan tiden för det innevarande bidraget tarslut.Det är också av stor vikt hur besluten om stöd går till.Under alla omständigheter är det enligt grundlagen viktigtatt regeln om kollektiv beslutsform inte kringgås genom attett ärende förklaras vara ett departementsärende. för /93 beslutarutrikesministern efter förslag från en speciellberedningsgrupp i fråga om fördelning av fredsanslaget.Detta är inte en modell som kan accepteras på sikt.Regeringen föreslår nu att beredningsgruppen skafortsätta sitt arbete men i stället lämna förslaget tillregeringen. Ett annat sätt vore att inrätta en delegationliknande den, som beslutar om pengar för EG-information. I båda fallen är det angeläget att den gruppsom bereder ärendet har en bred sammansättning och godkunskap om fredsrörelsens sätt att arbeta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet för fredsanslagets nivåom en promille av försvarsbudgeten bör gälla,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjerna för fördelningen avF 2-anslaget,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur beslut bör fattas om F 2-anslagets fördelning.