mot · GG02Ub437 · 1993-01-26 00:00:00 — I läroplanskommitténs betänkande ''Skola för bildning''(SOU:1992:94) föreslås stora förändringar inomgrundskolan. En av flera förändringar berör ämnetreligionskunskap.I nuvarande läroplan Lgr 80 har ämnet religionskunskapgaranterats (.) och fördelats ganskajämnt över stadierna. Dessa motsvarar388 timmar i det nya läroplansförslaget.Nu ingår kristendomskunskap som del avreligionskunskapen i orienteringsämnena (oä). Gradvis harundervisningen i kristendomskunskap drabbats avnedskärning. Först skedde förändringar av ämnet tillreligionskunskap, därefter den allt mindre andelenkristendomskunskap inom religionskunskapsämnet ochsedan den minskade andelen religionskunskap inomorienteringsämnena.Enligt läroplanskommitténs förslag skareligionskunskapen i årskurs 1--5 ingå i ämnet samhällslära.Ämnet ska innefatta geografi, historia, religionskunskapoch samhällskunskap. Tillsammans skall dessa ämnensamsas . Tyvärr finns ingen garanterad tidangiven för något av ämnena, vilket angetts i de nya direktivläroplanskommittén fick 911219 (Dir. 91:117). Enligt minmening bör religionskunskapsämnet vara ett eget ämneredan från första årskursen med ett garanterat timtal.Om man förutsätter att religionskunskapen får enfjärdedel av den föreslagna tiden blir undervisningstiden vidjämn fördelning i åk 1--5 /årskurs dvs. 20minuter/vecka. Motsvarande beräkning enligt Lgr 80 ger ca75 minuter/vecka.Något färdigt förslag till kursplan i ämnet samhällslärahar ej presenterats. Däremot finns ''ett skissartat underlagför det fortsatta kursplanearbetet''. Här anges ettundervisningsområde kallat ''tro och livsåskådning'', mendet finns inga moment där eller kristendomskunskapnämns.I årskurs 6--9 kommer religionskunskap att vara ettseparat ämne och har erhållit till förfogande,vilket motsvaras av i Lgr 80. Om man fördelarde föreslagna på årskurserna 6--9 blir det 20timmar/åk dvs. Motsvarande för Lgr80 blir /vecka.Syftet med ämnet religionskunskap i åk 6--9 är att''stimulera och främja elevernas livstolkningsprocess och attdärvid låta dem få möta de viktigastelivsåskådningstraditionerna. I undervisningen skalleleverna få reflektera över etiska och moraliska frågor ochvad det innebär at ta ansvar som medmänniskor. ''Om kristendomen sägs det i förslaget att den ''haft ettgenomgripande inflytande i svensk tradition och kultur'',och vidare att ''studiet av kristendomen bör därför vara ettviktigt inslag i religionsundervisningen''. Bibelstudieranbefalls inte men det noteras att ''bibeltexter, psalmer ochsånger ger uttryck för tro på och i olikatider''.Vid genomläsning av läroplansförslaget får man enkänsla av att religionsämnet ändrat karaktär. Begreppet''livstolkning'' har införts som övergripande synsätt och''icke-religiösa livsåskådningar hör naturligt hemma ireligionskunskapsstudiet'' sägs det. Dessutom kan förutomreligiösa skrifter ''berättelser, sagor, myter, legender ochviktiga verk ur barn- och ungdomslitteraturen användas''.I direktiven betonades att skolans verksamhet inte skallvara värderingsmässigt neutral samt att skolan liksomtidigare skall bygga på de etiska normer, vilka genomkristen etik och västerländsk humanism har en djupförankring i vårt land. Det är angeläget, hette det vidare,''att skolan präglas av dessa värden såväl innehållsmässigtsom vad gäller arbetsmetoder och att utbildningen bidrar tillatt stärka förmågan att göra etiska ställningstaganden''.Samtidigt angavs att kunskaper om det svenska kulturarvetmåste få en mer framträdande plats i undervisningen.I läroplansförslaget sägs att de åsyftade värdenatillsammans med aktningen för varje människas egenvärdeoch respekten för det levande utgör ''den etiska grunden förskolans arbete''. Det är ''värden som bland annat genomkristen etik och västerländsk humanism har en djupförankring i vårt land''.Istället för ''bland annat'' borde det stå ''främst''. Dettorde vara svårt att finna några idéer eller värdegrunder somunder de senaste tre--fyra hundra åren i så dominerandegrad präglat vår kultur och samhällssyn som just etikoch västerländsk humanism.Förslaget innebär utifrån ovan nämnda beräkningar ochreferat en dramatisk nedskärning av religionsämnetstimplan samt en minskad betoning av vårt kristna kulturarv.Om något hör till vårt arv bör det vara , psalmbokenoch kristendomens grunder. Man får uppfattningen attläroplanskommittén inte tagit åt sig varken avregeringsförklaringens ord 921006 eller direktiven.Enligt min mening bör bibelkunskapen alltjämt stå icentrum för kristendomsundervisningen inomreligionsämnet. läroplan hette det således attkristendomsämnets ''huvudmoment, bibelläsningen, börerhålla största delen av den tid, som anslås åt ämnet i desshelhet''. plan för enhetsskolan och planför sades att bibelstudiet borde stå i centrumför undervisningen. Lgr 69 slog fast att ''skall ha encentral plats vid undervisningen om kristendomen'', och ivår nu gällande Lgr 80 föreskrivs att ''eleverna skall fåvidgade kunskaper om den kristna religionen med icentrum''.Kristendomen måste självfallet få en mycket central rolli ämnet religionskunskap. Många elever har bristfälligakunskaper om vårt kristna kulturarv och kristendomensgrundvärderingar. De senaste årens främlingsfientligaaktioner, det tilltagande våldet och brottslighetensomfattning visar behovet av fasta, gemensamma normersom grund för samhället. Den kristna etiken kan här bidratill ett tryggare samhällsklimat och ge barn och ungdomaren fast grund för etiska ställningstaganden.Ämnet religionskunskap måste därför få betydligtutökat timtal i läroplansförslaget. En garanterad tid förämnet i årskurs 1--5 bör anges som kristendomenscentrala roll i ämnet religionskunskap betonas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat timtal för ämnetreligionskunskap,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att religionskunskap bör varaeget ämne från första årskursen med garanterat timtal,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bibelkunskapen skall stå icentrum vid undervisningen om kristendomen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kristendomens centrala roll inomämnet religionskunskap.