mot · GH02N14 · 1993-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:40 Småföretagsutveckling Regeringens förslagI propositionen föreslår regeringen att de regionalautvecklingsfonderna avvecklas och ersätts av regionalautvecklingsbolag med i huvudsak samma inriktning ochverksamhet som fonderna. Vidare föreslås inrättandet avett moderbolag, att tidigare beslutad reduktion avfondernas lånemedel skjuts upp och att staten överför delarav sitt aktieinnehav i förvaltningsaktiebolagen ochBure till moderbolaget, till Industri- och nyföretagarfondenoch till de nya stiftelserna för samverkan mellan näringslivetoch universitet och högskolor.Vänsterpartiets inställningVänsterpartiet avvisar propositionens förslag.Regeringen eller regeringens utredare har inte redovisatsådana brister i utvecklingsfondernas verksamhet attförslaget att avveckla dessa kan anses sakligt motiverat.Man har inte heller visat på vilket sätt den nuvarandeorganisationsformen omöjliggör statlig styrning avverksamhetens inriktning eller ett mera utvecklatsamarbete med det regionala näringslivet.Utvecklingsfondernas verksamhet med rådgivning ochfinansiering fungerar genomgående väl och fyller ettväsentligt behov och bör fortsätta. Det finns starka skäl förstaten att bedriva denna och andra former av verksamhetför att stimulera nyetablering och små och medelstoraföretags utveckling. Områden av särskilt intresse ärmiljövänlig produktion och produkter, spridning av nyteknik och kunskap, stöd till kvinnligt företagande och hjälpatt agera på internationella marknader -- t.ex. EG- ochÖsteuropamarknaderna.Utvecklingsfonderna har byggt upp unik och bredkompetens i intim samverkan med små och medelstoraföretag. När denna förenas med minimal byråkrati ochutvecklad personkännedom är fonderna oerhört värdefullaför det regionala näringslivet. Utveckling av organisationenoch verksamhetsformerna är en naturlig process och måsteständigt pågå. Den sker bäst i samspelet med företagen ochandra regionala aktörer. För detta krävs ingen ny juridiskorganisationsform.De genomgripande förändringar som regeringenföreslår, med nedläggning av fonderna, uppsägning avpersonalen och bildandet av nya utvecklingsaktiebolagriskerar att skapa osäkerhet om framtiden hos företagenoch att anställda med unik kunskap försvinner till andraverksamheter. De nya bolagen riskerar därmed att blimindre slagkraftiga än sina föregångare. Man riskerarbetydande tempoförlust i finansierings- ochrådgivningsverksamheten, till skada för småföretagen.Därför bör besluta att utvecklingsfonderna skallfortsätta i sin nuvarande form och avslå regeringensproposition i sin helhet.Genom tidigare riksdagsbeslut skallutvecklingsfonderna inbetala lånemedel till staten enligt enbestämd plan. Pengarna gör enligt vår uppfattning störstnytta om de används av fonderna för att stimulera de småoch medelstora företagen. Därför bör inbetalningenuppskjutas. Detta bör ge regeringen till känna.SmåföretagspolitikenDet finns bred politisk enighet om att små ochmedelstora företag kommer att spela en central roll iutvecklingen av den svenska ekonomin. Det finns ca390 000 företag utanför jordbrukssektorn med färre än 200anställda. Små positiva förändringar i dessa företag fårgenom det stora antalet stort genomslag i ekonomin. Deträcker t.ex. att varje sådant företag anställer en nymedarbetare för att den öppna arbetslösheten helt skallförsvinna! Det finns i samtliga partier en uppriktig strävanefter att förbättra villkoren för dessa företag.Regeringen har emellertid gjort ett svårt fel. I stället föratt bygga på denna samsyn och utveckla en framåtsyftandeoch hållbar småföretagarpolitik har man fallit för frestelsenatt ideologiskt profilera sig i nyliberal riktning.Utgångspunkten har varit att avveckla statligaverksamheter, att avreglera, privatisera och sänka skatternafrämst för kapitalägare. Regeringen har också genom attvidga de sociala klyftorna i samhället bidragit till att skärpamotsättningarna mellan arbetstagare och företagare.Exempel på detta är försämringar av skyddet vid sjukdomoch arbetslöshet och försämringar av arbetsrätten. Feletmed tidigare förd politik har inte varit att de anställdagynnats på småföretagarnas bekostnad utan att de storaföretagens intressen dominerat näringspolitiken. Det äralltså i första hand balansen mellan stora och små företagsom behöver ändras. De skärpta motsättningarna isamhället leder med stor sannolikhet till minskad förståelseför småföretagandets villkor.Ideologiska låsningar även på andra områden harmotverkat en politik i småföretagarnas intresse. Regeringenhar av ideologiska skäl inte kunnat agera fullt ut sombankägare för att genom aktiv konkurrens minskaräntegapet och öka bankernas benägenhet att låna till sundaaffärsprojekt.Man har också av ideologiska skäl avvisat olika förslagom att stimulera den inhemska efterfrågan, t.ex. genomsänkt moms. Även detta har skadat de små och medelstoraföretagen.För att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen ochen hållbar tillväxt i ekonomin behövs ensmåföretagarpolitik som bygger på breda majoriteter ochinte på ideologiska låsningar. Inslag i en sådan politik börvara sänkt ränta, minskat räntegap, åtgärder för att fåbankerna att låna ut till sunda affärsprojekt och till rimligsäkerhet och stimulans av inhemsk efterfrågan. Detta börriksdagen ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:40 omsmåföretagsutveckling i dess helhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fondernas organisation ochutveckling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fondernas återbetalning tillstaten bör skjutas upp,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en småföretagarpolitik sombygger på breda majoriteter.