mot · GG02Ub902 · 1993-01-26 00:00:00 — Det kristna budskapets ställning i Allmän hederlighet och respekt för lag och ordning är sämre än vad som kan krävas i ett välståndssamhälle.Det stjäls för i de svenskabutikerna, enskilda hem vandaliseras och människor blirofta bestulna. Våldet breder ut sig och blir allt råare.De senaste åren har butiksstölderna ökatexplosionsartat. sker över tre miljoner snatterier,vilket gör 8 000 per dag. Ett normalt varuhus årsomsättninglär försvinna i hela genom snatteri.Omfattningen är olika i landet, värst i storstäderna.Enligt uppgift skulle det kosta varje svenskt hushåll 700--, som man får betala genom högre priserpå grund av butikssnatteriet. Läget är allvarligt och handelnmåste nu satsa på information i skolorna. En otäck trend ärnu också att våldsinslagen i samband med snatterier ökar.Väpnade rån blir allt vanligare. Personalen drabbas dåsnattare omhändertas i väntan på polis.Brotts- och våldsutvecklingen i övrigt ökar i enomfattning som är mycket oroande. Våldsamma överfalloch stor skadegörelse hör till ordningen för dagen. Redannedslagna sparkas, kvinnor överfalls, mobbning ochtrakasserier breder ut sig i skolan.Enligt den svenska rättsstatistiken kommer endryg miljon brott till polisens kännedom. Det gör ett brottpå var åttonde invånare. Naturligtvis innebär det inte att varåttonde svensk begår ett brott -- men det betyder att brottenär så många att det går ett brott på var åttonde invånare.Brottsligheten är inte heller jämnt fördelad över landet. Ivissa polisdistrikt -- som , , ,, , och -- går det ettrapporterat brott på var femte invånare. I vissa andra -- somexempelvis , , , , -- gårdet ett brott på var tjugonde invånare. I dessa polisdistriktär alltså brottsligheten fyra gånger lägre.Det är sant att den tunga brottsligheten oftast ärkoncentrerad till storstäderna, men det finns engenomgående uttydbar skillnad mellan låg och högbrottslighet. Denna påvisas av ,i numret Ungdomar--Förväntningar--Framtid. Skillnadenligger i att många av distrikten med den lägstabrottsligheten ligger inom ''det svenska bibelbältet'' ellerdet kyrksamma . Det slås där också fast attdistrikten med den högsta brottsligheten ligger inom ''detsekulariserade '', det vill säga de delar avSverige där kyrksamheten är lägst och där den allmännasekulariseringen gått längst.Brottsnivån i de svenska polisdistrikten visar ett klartsamband med distriktens kyrksamhet. Ju högrekyrksamhet, desto lägre brottslighet. Regeln gäller ävensedan man gjort ordentliga kontroller för betydelsen avstrukturella brottsrelaterade egenskaper sompolisdistriktens tätortsgrad och befolkningsstorlek samt enrad kriminologiskt viktiga demografiska, ekonomiska ochsociala förhållanden.En orsak till att det förhåller sig på detta sätt torde varadet kristna norm- och moralsystemet. En större del avinvånarna i dessa områden omfattar en traditionell kristenlivsåskådning och moral. Den moralen är mer strikt ochåterhållsam vad gäller användning av alkohol, man har ensträngare syn på våldsbrott och tycker att det är viktigt ''attfölja lagen''. De har även en mer positiv värdering avfamiljen, skilsmässofrekvensen är lägre, liksom alltsåbrottsfrekvensen.Professorn i religionssociologi, , somskrivit artikeln, hävdar även följande:Även om det ärförenklat att framställa den kristna moralen som enhomogen företeelse kan den ändock sägas innehålla fleradrag som verkat brottsreducerande. Att människor, trotsförekomsten av brottstillfällen och frestelser, ändock avstårfrån att begå brott har nämligen med moral ochlivsåskådning att göra.Under de senaste åren har man fått del av förfärandebeskrivningar av vad som kan förekomma i svenska skolori dag. I flera nummer av ''Skolvärlden'', i dagliga tidningaroch i TV- och radioprogram ges en bild av skolor, somtappat greppet om situationen. Vi är medvetna om att de ärundantag, men bara att det förekommer på flera skolor göratt en ändring måste komma till stånd.En artikel beskrev hur elever bildat gäng, som drogomkring och förstörde saker och ting som mansatte skräck i både kamrater och lärare. Man eldade blandannat i papperskorgar eller på golven. Elever har hämtatspå skolan av polis. I tidningar kan vi läsa om elever, somtvingats utföra handlingar som de inte alls ville utföra, mensom de inte kunde eller vågade säga nej till på grund av hoteller våld.Kvinnliga lärare har vittnat i TV-program och iintervjuer i tidskrifter om de trakasserier de utsätts för,bland annat verbalt våld. De tvingades att i sitt dagligaarbete ta emot och höra saker, som ingen skall behövauppleva på sin arbetsplats.Det finns lärare som är rädda för att gå till sitt arbete,som får spänningshuvudvärk, magkatarr etc. på grund avden dåliga arbetsmiljön. Men det drabbar ingalunda endastlärare -- många elever far lika illa i dessa miljöer. Tydligt äratt det saknas sanktioner, som har kraft nog attförändra bilden.Denna negativa utveckling måste brytas. Alla måste vita ett ansvar så att en förändring kommer till stånd, annarshotas välfärdssamhället i sina grundvalar.I ett rättssamhälle spelar åtgärder som syftar till attförebygga brott en avgörande roll. Barn och ungdomar skalli hem och skola lära sig att ta ansvar för sig själva och kännarespekt för andra människors liv och egendom.Det är djupt beklagligt att hem och skola inte lyckatsfostra till ansvar och hederlighet, att lära de unga vad somär mitt och ditt, vad som är rätt och fel.Vi är övertygade om att den bästa ''informationen'' somkan ges, inte minst de unga, är insikter och kunskap i detkristna budskapet, Tio Bud, moral och etik.De goda målsättningar som fastslagits i grundskolansläroplan (Lgr 80, s. 127--128) har inte uppnåtts i praktiken,varför en skärpning måste ske. Respekten för människorsolika värderingar i livsåskådningsfrågor, religion, politikoch moral får inte leda till att grunden som det svenskasamhället vilar på -- kristendomens moral och etik -- rycksundan i utbildningen.Vi anser för det första att man på allvar måste ta uppfrågan om en förändring av religionsundervisningen igrundskolan och lägga tyngdpunkten påkristendomsundervisningen. Detta är av betydelse även förde invandrare som har en annan religiös bakgrund eftersomkristendomen ligger till grund för vår etik och moral. Ävenmånga svenska ungdomar saknar den grunden att fallatillbaka på eftersom de aldrig fått någon undervisning ikristendom. Det räcker alltså inte längre att bara hänvisa tillvad som står i läroplanen eftersom utredningar visat att deninte alltid följs när det gäller detta ämne.Frågor om etik, moral och normer måste återinföras ivåra elevers obligatoriska undervisning. Det äroacceptabelt att det, som , finns elever som gått genomhela och fått ytterst sporadisk undervisning ikristendom som endast ingått i ämnet religion och som ävendär blivit försummat.En skola, som inte ger sina elever stödet av moraloch normer, är inte den skola vi vill ha. Skolansnormbildande uppgifter är en viktig del av dess fostran ochav stor betydelse för skolan som arbetsmiljö.Det är lätt att sänka moralen i ett land, men det är svårtoch tidskrävande att bekämpa slapphet, våld ochkriminalitet. I vårt land talas ofta om och ställs krav påförbättringar av olika slag -- ofta avseende den yttre miljön.Det är nu hög tid att också sätta den inre miljön i fokus, attåterupprätta känslan för ansvarstagande, hederlighet ochmedmänsklighet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omstärkande av det kristna budskapets ställning inom ämnetreligionskunskap,2. att hos regeringen begär förslag om skärptaförkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap,3. att hos regeringen begär förslag om sådanutbildning och fortbildning för lärare i religionskunskap attde goda förutsättningarna i läroplanen kan uppnås.