mot · GG02T96 · 1993-04-14 00:00:00 — Man skriver att svårigheter kan uppkomma närnågon eller några nya aktörer aktivt utnyttjar deninneboende snedbalansen i kostnadsbilden genom attansluta endast inom lågkostnadsområden och därigenomtillskansar sig en kostnadsfördel i förhållande till detbolagiserade Televerket.Det ovan redovisade avtalet mellan är ett exempel på att så sker redan i dag.Televerket utmanas redan på lågkostnadsområden, vilketleder till att det är orimligt att ensidigt belasta verket medregionala och sociala åtaganden.I propositionen saknas en analys av hur storamerkostnader man lägger på och de finansiellakonsekvenserna. Det är därför omöjligt att ta ställning tillom modellen är acceptabel.Telestyrelsens rollI propositionen ges en cental uppgift itelepolitiken. Det gäller tillståndsgivning, utformning avtillståndsvillkor, tvistlösning, m.m. Stora krav kommer attställas på när det gäller såväl teknisk somekonomisk kompetens.Endast på ett ställe i propositionen nämns Telestyrelsensroll som ombud för allmänheten. Regeringen redovisar intenågra överväganden om hur den gällandeöverprövningsrätten för allmänheten i förhållande tillTeleverket skall regleras. Detta är en allvarlig brist ochmåste lösas i enlighet med vad vi anfört tidigare.Handikappades tillgång till teletjänsterHandikapputredningen har i sitt slutbetänkande, Ettsamhälle för alla, föreslagit åtgärder för att säkrahandikappades tillgångar till telekommunikationer. Detföreslås där bl.a. att man skall inrätta en så kallad Telefond,finansierad av teleföretagen med tillskott i förhållande tilldessas omsättning. Ur fonden skall det kunna utgå bidrag,exempelvis till enskilda för dagliga merkostnader som avsertelekommunikationer. Vi anser att det är en rimlig modellatt lösa de specifika problem som personer medfunktionshinder kan få på en avreglerad telemarknad.Bolagisering av TeleverketLed i regeringens privatiseringsstrategiDet helstatliga affärsverket har utvecklat ettav världens mest effektiva telenät med tillhörandeteletjänster. Dagens televerk karaktäriseras av låga taxor, iett internationellt perspektiv, och hög servicenivå till bådehushåll och företag.Ett byte av associationsform behöver i sig inte varadramatiskt, utan kan i vissa fall vara en riktig åtgärd. Detfinns dock ett grundläggande problem medbolagiseringen, nämligen dess koppling till privatisering.Regeringen har i olika sammanhang, senast i prop.1992/93:100, redovisat sin principiella syn påinfrastrukturverken. Den principiella synen som regeringenhar på statlig verksamhet kom även till uttryck i förra åretsfinansplan och den s.k. privatiseringspropositionen frånhösten 1991. Enligt regeringen bör verksamhetkonkurrensutsättas i så stor utsträckning som möjligt.Regeringens uppfattning är vidare att ''konkurrensutsattverksamhet bör, om inte särskilda skäl talar för detta, intebedrivas i myndighetsform och i normalfallet ej av staten. ''Den sistnämnda formuleringen ''i normalfallet ej av staten'',är ett uttryck för uppfattningen att privata lösningar ärbättre än offentliga. Det innebär att en omvandling av enmyndighetsverksamhet till en bolagsform i förlängningen,enligt regeringens uppfattning, också bör innebäraprivatisering.Förändringar i associationsformen till aktiebolag ochandra veksamhetsförutsättningar bygger för regeringenalltså mer på ideologiska grunder än omsorg omverksamheten. Detta är en helt ny förutsättning fördiskussionen om bolagisering.I propositionen redovisar regeringen ett lagförslag i denanda som präglar de principiellt hållna propositionerna.Regeringen bekräftar i propositionen att den förberederen utförsäljning av . Man skriver att ''i densituation att betydande delar av aktiestocken har övergått iprivat ägo ställer sig saken annorlunda. (Då blir)inriktningen att ge ägarna en så hög avkastning som möjligtpå det satsade kapitalet.'' ska alltså fungera somett aktiebolag vilket som helst.Bolagisering förutsätter konkurrensneutral lagstiftningDet övergripande målet för affärsverken har avriksdagen fastslagits vara att ge medborgarna, näringslivetoch den offentliga förvaltningen i landets olika delar entillfredsställande tillgång på infrastrukturell service tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Dessutom haraffärsverken ett regionalt och socialt ansvar i utformningenav serviceutbud och prissättning. Affärsverken har alltsåandra mål än såväl statliga som privata aktiebolag.Riksdag och regering fattar beslut om verksamhetensinriktning, fastställer anslag, godkänner planer, göruppföljningar och utvärderar resultatet. Anledningen tilldetta är naturligtvis att det är frågan om verksamheter somberör hela landet och befolkningen.Medborgarnas/väljarnas berättigade krav på rättvisa ochtillgänglighet till fungerande telekommunikationer skallsäkerställas via politiska beslut.Trots att affärsverken blivit mer marknadsorienteradeunder senare år har de kunnat uppfylla det sociala ochregionala ansvar som ålagts dem. Effektiviteten i de svenskaaffärsverken har i regel varit mycket god mätt medinternationella mått. Avkastningen har också i flera fallvarit jämförbar med den privata sektorns. Slutsatsen blir attaffärsverksformen verksamt bidragit till att affärsmässigakrav kunnat kombineras med ett regionalt och socialtansvar.Behovet av grundläggande samhällelig service när detgäller teletrafik är i stort sett lika stort oavsett var i landetman bor. Kostnader för att ställa denna basservice till allamedborgares förfogande varierar dock kraftigt. En striktmarknadsprissättning skulle antingen leda till storaprisskillnader eller en bristande tillgänglighet för vissamedborgargrupper. Därför är det också motiverat atttelepolitiken förblir en samhällelig uppgift.Snabba och stora tekniska framsteg har förändratförutsättningarna för telekommunikationer. Detta har letttill en internationalisering och konkurrenssituation, somkräver lösningar, där ges samma möjlighet attagera som sina konkurrenter.Styrning av ABMed en ombildning av till aktiebolagförändras möjligheterna att styra företaget radikalt. Förmerparten av den service som utförs av --hushållstelefoni -- kommer verket under en överskådlig tidatt förbli monopolist.Aktiebolagets främsta mål enligt aktiebolagslagen är attbereda aktieägarna vinst. Som monopolist kan (och skall)därmed aktiebolaget tillämpa monopolprissättning påett sätt som inte leder till samhällsekonomisk effektivitet.För att hindra detta kommer staten att åläggaaktiebolaget politiska restriktioner i form av servicemål ochtaxeregleringar. Detta kan till nöds fungera så längeaktiebolaget har en ägare, i detta fall staten. Men så fortnågon annan ägare kommer in i bilden kommeraktiebolagslagens regler för skydd av minoritetsägare att ståi strid med dessa restriktioner. Statens möjlighet attsjälvständigt prioritera andra mål än vinstmaximeringkommer att försvinna.Frågan om insyn i ett bolagiserat måsteövervägas mer noggrant än vad som sker i propositionen.Likabehandling en förutsättningEn minimiförutsättning för en bolagisering av Televerketär enligt vår uppfattning att den lagstiftning som införs görskonkurrensneutral.Vi har tidigare redovisat våra principiellaställningstaganden när det gäller en solidarisk finansieringav verksamhet som inte är företagsekonomiskt lönsam.Trots att regeringen i sitt förslag till telelag föreslår attdet skall finnas två möjligheter att solidariskt finansieradessa merkostnader, via statsbudgeten och viasamtrafikavgifter, anser man att möjligheterna att ta utmerkostnader via lagens samtrafikvillkor skall skrivas bort iavtal mellan staten och . Någon beräkning aveffekterna för eller konsekvenser förtelemarknaden i stort redovisas inte.Regeringens linje innebär att det i praktiken intekommer att finnas något solidariskt ansvar för telenätet --det blir enbart de hushålls- och småföretagskunder somutnyttjar nät som kommer att bidra tillkorssubventioneringen. De stora företagen och deteleföretag som levererar teletjänster till dessa ges engynnad ställning utanför systemet.Det förslag som presenteras är ologiskt: somkonkurrensen släpps fri, styr man ett företag medan andrafår agera helt fritt.Vi kan inte se att det finns skäl att, efter det att en telelagträtt i kraft, i ett avtal frångå det förslag till lösning somfinns i lagförslaget. bör därför fullt ut fåkompensera sina merkostnader för åtaganden som inte ärföretagsekonomiskt lönsamma via samtrafikavgifter.Pristak för telefonitjänstenRegeringen avser att, som ett led i utvecklingen avkonkurrensen på telemarknaden, ålägga för den icke konkurrensutsatta delen av marknadenför telefonitjänsten.Vi delar regeringens bedömning att det finns starka skälatt övervaka prisutvecklingen på en marknad som inomöverskådlig tid kommer att vara monopoliserad.Det saknas emellertid i regeringens proposition underlagför bedömning om den föreslagna nivån, NPI minskad , är korrekt.Ett pristak måste vara resultat av en bedömning avproduktivitetsutveckling, konkurrenssituationen och denallmänna prisutvecklingen.En komplicerande faktor i detta sammanhang är detaviserade behovet av ombalansering av taxorna mellan denkonkurrensutsatta delen av telefonimarknaden ochmonopoldelen. I propositionen saknas en granskning ochanalys av rimligheten i de argument som framförs frånTeleverket i denna fråga.Mot denna bakgrund framstår det förslag somregeringen presenterar som godtyckligt.Utifrån tidigare förda diskussioner om teletaxorna ochriksdagens beslut i frågan finns det anledning att anta att detsatta pristaket är för generöst tilltaget. Den höga teknik-och produktivitetsutvecklingen inom telesektorn bordemedföra att kostnadsutvecklingen skulle kunna hållasbetydligt under den allmänna prisutvecklingen.Regeringen bör återkomma till med enfullständig analys av de förväntade effekterna av ettstramare pristak. Intill dess bör nuvarande prisreglering förTeleverket ligga kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till lagstiftningpå teleområdet, m.m. (enligt propositionens hemställanpunkterna 1--15),2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- beslutar att2 § telelagen skall ges följande lydelse:Denna lag innehåller bestämmelser om televerksamhet.Bestämmelserna i lagen syftar till att medborgare,näringsliv och den offentliga förvaltningen på lika villkor ilandets olika delar skall få tillgång till effektivatelekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Häri ligger regionala ochsociala hänsyn som möjliggör att var och en från sinstadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe skallkunna utnyttja telefonitjänst inom allmänt tillgängligttelenät.Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får besluta att tillgång till teletjänster eller fastateleförbindelser skall tillgodoses genom statligupphandling.3. att -- vid avslag på yrkande 1 -- beslutar att13 § telelagen skall ges följande lydelse:Tillstånd enligt 5 § att driva televerksamhet skall förenasmed villkor.Tillståndsvillkor skall reglera skyldighet förtillståndshavare1. att på vissa villkor tillhandahålla telefonitjänst åt varoch en som efterfrågar denna tjänst,2. att med beaktande av tillgänglig kapacitet på vissavillkor tillhandahålla fasta teleförbindelser åt den somefterfrågar sådana,3. att bedriva verksamheten under de förutsättningarsom följer av de internationella överenskommelser somSverige biträtt,4. att medverka till att telemeddelanden kan förmedlastill samhällets alarmerings- och räddningstjänst,5. att beakta totalförsvarets behov avtelekommunikationer under höjd beredskap.Tillstånd enligt 5 § att driva televerksamhet kan ävenreglera bl.a. skyldighet för tillståndshavare1. att i verksamheten ta hänsyn till handikappades behovav särskilda teletjänster,2. att redovisa sin verksamhet i de delar somberörs av tillståndet efter för verksamheten särskiltavpassade principer samt att ställa redovisningen tillförfogande för tillståndsmyndigheten eller den som anvisasav myndigheten,3. att på skäliga villkor till annan tillståndshavare lämnaut sådana publicerade uppgifter om telefonabonnemangsom inte omfattas av tystnadsplikt enligt 25 § denna lag samt4. att på skäliga villkor i egen telefonkatalog publiceraoch i sin verksamhet till allmänheten lämna ut uppgifter omteleabonnemang hos annan tillståndshavare i denutsträckning de inte omfattas av tystnadsplikt enligt lag.Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela undantag från samt föreskrifter omtillståndsvillkor.4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen skyndsamt böråterkomma till med förslag till reglering avtelemarknaden i enlighet med den inriktning som angivits imotionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fond för handikappstöd,6. att avslår regeringens förslag att ombildaTeleverket till ett av staten helägt aktiebolag ,7. att avslår regeringens förslag att regeringenskall bemyndigas att genomföra bolagiseringen ochöverföra verksamhet med tillgångar ochskulder till resp. till de av helägdadotterbolagen ,8. att avslår regeringens förslag att regeringengenom avtal med ålägger detta bolag attupprätthålla telefoni i hela landet utan kompensationgenom samtrafikavgifter,9. att avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att träffa avtal med ABom taxeutveckling för telefonitjänst till fastanslutningspunkt,10. att avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen att träffa avtal med ABom upprätthållande av olönsamma telefonautomater iglesbygd,11. att vid bifall till motionens yrkanden 1 och6 avslår propositionens yrkande 27,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisreglering av telefonitjänsten.