mot · GG02Jo254 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningUnder senare år har betydelsen av att säkra och förnyaförsörjningsmöjligheterna i glesbygderna fått ökaduppmärksamhet. De negativa följderna av en kontinuerligavfolkning samt glesbygdernas positiva roll i landetsekonomiska, sociala och kulturella liv har erkänts som ensamhällsfråga av nationell vikt. Det regionalpolitiskaarbetet har därmed kommit att få nya inslag. En särskildmyndighet har skapats för att på ett mer övergripande sättarbeta med glesbygdernas problem och förverkliga måletatt ta till vara deras utvecklingsmöjligheter,Glesbygdsmyndigheten.Åtgärdsprogrammet för jordbruket i norra uttryck för den här beskrivna strävan var det sedan1987 löpande särskilda åtgärdsprogrammet för jordbruket inorra . Programmet hade en bred landsbygdspolitiskkaraktär. Syftet var att genom att stimulera kompetens ochnyorientering av lokala småskaliga verksamheter bidra tillatt ge glesbygderna nytt liv och kompensera för minskadsysselsättning i det mer traditionella jord- och skogsbruket.Programmet har haft sin tillämpning i de sju skogslänen.Det har verkat under budgetåren 1987/88--1991/92. Denutvärdering som gjorts av (f.d.Lantbruksstyrelsen) har gett en mycket positiv bild avresultaten. Inom ramen för programmet har initierats 280projekt. Verksamheten har varit av mycket mångsidignatur. Ett brett spektrum av åtgärder har genomförts.Genomförandet har präglats av verklighetsnärhet ocheffektivitet. Anslagets flexibla natur har uppmuntrat tillinitiativ och nytänkande såväl hos ansvariga länsorgan(lantbruksnämnder/lantbruksenheter) som hoslokalbefolkningen. Nya verksamheter har startats. Nyagrupper människor har kunnat aktivera sig.Kompetensutveckling har skett, vilket bidragit till att geprogrammet en långsiktig effekt. Anslagets form har visatsig överlägset de mer traditionella stödformerna.Bland de åtgärder och effekter som tagit form underprogramperioden kan nämnas:utbildning syftande tillgenererad småföretagarkompetens nya ekologisktinriktade former av lantbruk utveckling avkombinationen och binäringen till de traditionella jord- ochskogsbruken nya självständiga småföretag aktiveringav kvinnornas självständiga roll i glesbygden.Detta anslag, som representerat en delvis ny och merdynamisk stödform, avskaffades på förslag avjordbruksdepartementet vid budgetårets slut 30 juni 1992.Denna åtgärd är att beklaga och den rimmar illa med depolitiska riktlinjerna för nutida svensk glesbygdspolitik.Just denna direkta, flexibla och offensiva form av stödborde vara ett naturligt inslag i modern glesbygdspolitik.Den stämmer också ovanligt väl med andra mer generellasamhällspolitiska mål, inte minst på jämställdhetensområde.Vi är medvetna om att budgetläget f.n. inte är gynnsamtför ökade statliga utgifter. Men just av detta skäl är detviktigt att slå vakt om sådana statliga program som äreffektiva och förnyande. Därför bör ett anslag av sammakaraktär som åtgärdsprogrammet för norra på nyttinföras i budgeten. Det tidigare programmets omfattningvar så pass blygsam, att det utan särskild svårighet börkunna inpassas i den totala ramen för regional- ochjordbrukspolitiken. Dels kan till någon del enomprioritering inom länsanslagen eller inom detlivsmedelspolitiska omställningsprogrammet ge utrymme.Förenklingar inom administrationen och en viss ökning avdess inkomstbeting kan möjligen också bidra med ettmindre utrymme. Erfarenheten talar uttryckligen för att enfortsättning av programmet är värt detta. Regeringen böråterkomma med förslag i enlighet med motionen.Norra jordbruk och EG-fråganI de aktuella förhandlingarna om svenskt medlemskap iEG är jordbruksfrågorna bland de mest komplicerade ochsvårlösta. Detta har sin bakgrund i de helt olikajordbrukspolitiska system som råder i ochGemenskapen.1990 års livsmedelspolitiska beslut togs i ovanligt bredenighet i den svenska . Det betonades, att densvenska livsmedelspolitiken därmed fastlades på lång sikt.Lantbruket skulle nu kunna arbeta enligt klaraomställningsregler och mål.Innebörden i beslutet var i korthet attdet gamlareglerings- och subventionssystemet skulle avvecklasspannmåls- och mjölköverskotten skulle bringas ner enekologisk inriktning av jordbruket skulle stimuleras ettflexibelt gränsskydd skulle behållas under enövergångsperiod jordbruket i norra skullebehålla det särskilda regionalpolitiskt motiverade stödet.Beslutet, som gick parallellt med en ny, ambitiösaredjurskyddslag, innebär en radikal förändring och ettövergivande av det gamla regleringssystemet.I motsats härtill har EG behållit sitt kompliceradereglerings- och subventionssystem med endast smärremodifikationer. Det har visat sig politiskt svårt attreformera systemet i grunden.För vidkommande vore det onaturligt att återgåtill en typ av regleringsekonomi som vi tagit avgörande stegför att avskaffa. Det skulle också innebära, att delångsiktiga riktlinjer och signaler vi gett de svenskalantbrukarna efter endast skulle kastas om. Det skulleockså innebära att i GATT-sammanhang plötsligtskulle företräda en helt annan linje än tidigare.För jordbruket i norra är en övergång till EG-systemet förknippad med ett flertal negativa konsekvenser.EG-systemet gynnar relativt sett spannmålsodlingen ochmissgynnar vid en given total stödramanimalieproduktionen, som är den dominerande i norraSveriges jordbruk.Dessa omständigheter måste noga beaktas iförhandlingarna om medlemskap. Med hänsyn till klimat,geografiskt läge och produktionsstruktur måsteförhandlingarna utmynna i regler, som är förenliga med ettbibehållet norrländskt jordbruk i nuvarande omfattning.De signaler som hörts från EG-håll rörandehänsynen till s.k. subarktiska områdens förhållanden talarför att ett sådant mål är realistiskt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett åtgärdsprogram förjordbruket i norra ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbruket i norra ochEG-förhandlingarna.1