mot · GG02Fi93 · 1993-05-07 00:00:00 — Dessutom måste staten överhuvudtagetminska sitt engagemang i företag och verksamheter somstaten helt eller delvis äger eller bidrar till genom olikastödformer.En bör tillsättas, meduppgift att utreda och föreslå vilka verk och myndighetersom ska avvecklas och i övrigt administreraavvecklingsverksamheten samt även komma med förslag tilltjänsteindragningar och rationaliseringar (jfr motion92/93:Fi211).Besparing (Mdr kr)93/9494/9595/9696/97AMV0,50,50,50,5SIV (se kap 4)SIDA0,150,150,150,15Övriga verk/mynd 1,06,011,0Summa0,651,86,811,8 7. Företagen och jobbenBanksystemet fungerar inte. Små och medelstoraföretag, som alla talar så väl om, har mycket svårt att fåkrediter. penningpolitik har varit direktförödande för företagsamheten i Sverige.7.1. RiskkapitaletDet riskkapitaltillskott som beslöts i samband medavveckling av löntagarfondsmedeln ser ut att tillstörsta delen missbrukas för andra ändamål.Regeringen måste utnyttja sitt ägarinflytande för attändra både bolagsordning och ägarförhållanden iriskkapitalbolagen och de s k portföljföretagen ochBure.7.2 Investeringar i SverigeInvesteringar i ligger nu oerhört lågt.Maskininvesteringarna är lägre än i räknat percapita. Vi behöver investeringar för jobben och för enkommande högkonjunktur. Ett investeringsavdrag på 30%för 1993 (93/94 vid brutet räkenskapsår) är ett enkelt sätt attdra igång investeringar.För att ytterligare stimulera investeringsviljan, föreslårvi ett startavdrag i form av en engångsavskrivning påmaskiner m m upp till 200.000 kronor.Effekterna av föreslagna avdrag är svårberäknade menkan uppskattningsvis ligga på 1 miljard. Till detta kommerenorma positiva dynamiska effekter.7.3 TillväxtI samband med att svenska företag framskjuter sinapositioner i framförallt , uppstår enkraftigt ökad efterfrågan på investeringskrediter. Därföranser vi att en fyrdubbling bör göras av regeringensgarantibelopp till 4 (), har fått tillstånd attutfärda exportkreditgarantier till max 70 miljarder kronor.Ny Demokrati anser att beloppet ska höjas till 100 Mdr bl amed hänsyn till den intensifierade exportdrive som svenskaföretag kommer att göra med anledning av den 20-procentiga devalveringseffekten.Nyd accepterar inte att de s k u-krediterna enbart kanges till vissa . Vi anser att OSS-staterna ochbaltstaterna fritt ska kunna ansöka om dessa krediter, trotsatt dessa länder inte rubriceras som u-länder.Framförallt måste såväl u-krediter somexportkreditgarantier i högre grad än tidigare kanaliserastill småföretagen!7.4 Innovatörer och entreprenörerI ett skede där landet ropar efter idéer och åtgärder somkan främja den industriella tillväxten, måste bättreförutsättningar skapas för enskilda uppfinnare och småinnovationsföretag att ta fram och utveckla nya idéer ochprodukter som kan skapa fler arbetstillfällen.Ny Demokrati har redan föreslagit att avIndustri- och nyföretagarfonden används enbart för attfinansiera innovationer (jfr motion 92/93:N280).Innovationsfondens medel ska göras disponibla förmarknaden genom av Utvecklingsfonden administreradeproduktråd. Dessa bör etableras i samarbete med lokalasakkunniga från olika verksamheter inom näringslivet ochen representant från Sveriges Uppfinnarförening.Produktrådets uppgift blir att fungera som ett kompetentbollplank för uppfinnare och besluta om bidrag eller lån iolika etapper av en produktutveckling fram till enföretagsetablering, då riskkapitalbolagen eller annanlämplig samarbetspartner kan ta över.7.5 Konkurser m m 1992 gick 22 000 företag i konkurs. Det var en ökningmed . behöver fler företag --inte färre. I konkursernas spår följer arbetslöshet ochkapitalförstöring.Ny Demokrati föreslår därför att tre förändringar avkonkurslagstiftningen införs, som en temporärkrisåtgärd, i avvaktan på ett mer permanent lagförslag.För det första skall företag som kan klara sig ges bättreförutsättningar. Vi föreslår därför att prioriteradefordringsägare vid konkurser bara skall erhålla av sintotala fordran. Detta skulle leda till att bankerna skulle varamindre benägna att sätta sina kunder i konkurs.I syfte att förhindra den s.k. dominoeffekten, börleverantörer förmånsprioriteras och skatter görasoprioriterade. Vid de 22 000 konkurserna 1992, varleverantörsförlusterna 25 miljarder.Slutligen bör de företag som drabbas av konkurs p.g.a.någon annans konkurs kunna nyttja någon form avkonkursgaranti eller räntefria lån.7.6 Ny arbetsmarknadspolitik ger riktiga jobbUnderskottet i arbetmarknadsfonden beräknas nästa årbli !!! Arbetsmarknadsfonden redovisasinte i budgeten. Vi menar att det vid presentation avbudgeten bör fästas större tonvikt vid upplåningsbehovet,som är det bästa begreppet för helheten i den svenskaekonomin.ArbetsrättenVåra anställningsformer och s k trygghetslagar är heltotidsenliga. Vi håller på att dela upp svenska folket iarbetsägare och arbetslösa. Till de senare hör, medmatematisk nödvändighet, ungdomarna. Sist in, först ut,gör livet minst sagt osäkert för dem som är vår framtid.Generationsmotsättningarna kan öka och anledningendöljer sig bakom vackra ord som solidarisk lönepolitik,anställningstrygghet och arbetsrätt.Fackets maktMinska fackets makt. Många goda företagsidéer harstupat på fackliga villkor. Öka i stället makten för denenskilde.Förhandlingsbart anställningsstödErsätt det nuvarande krångliga systemet med olikastödformer, med ett enda anställningsstöd tillarbetsgivarna, som är förhandlingsbart i både tid ochprocent. Det leder till mindre byråkrati för alla inblandadeoch leder till att ett stort antal riktiga jobb skapas.UngdomspraktikUngdomspraktikplatserna lär enligt uppgift ha lett till attca 12 000 ''riktiga'' jobb förlorats. Fusk har förekommit. NyDemokrati anser att ungdomspraktiken bör ändras så attföretagarna får betala en viss del av lönen (på ca /h),exempelvis totalt per ungdom.Detta skulle -- räknat på 100 000 jobb -- innebära enbesparing för staten på ca 3 Mdr kronor. I kombination meddetta föreslår vi att provanställningen för justungdomsgruppen bör förlängas tillfälligttill att avse 18 månader. Många ungdomar skulle få riktigajobb med allt vad det innebär av utveckling, självkänsla etc.Utbildning och lärlingssystemArbetsmarknadsutbildning är nödvändig och regeringenhar många idéer. Dessvärre vågar väl ingen tro att det finnsens en rimlig effektivitet i det jättelika pådraget. ärdet säkert lönsammare och rimligare att införalärlingssystem som gör att det blir meningsfullt förungdomar att utbilda sig och att arbeta.Det svenska systemet med att administrera allyrkesutbildning i offentlig regi t ex AMS och på Komvux ärdyrt och ineffektivt. I ett lärlingssystem som det vi föreslagitansvarar staten för den teoretiska utbildningen och för delarav kvalitetskontrollen (jfr motion 92/93:Ub499). I övrigtorganiseras och bekostas utbildningen av företagen.Utbildningen blir mer verklighetsanpassad och tusentalsungdomar skulle få meningsfull utbildning.Vad gäller arbetsmarknadsutbildningen, menar vi attstora besparingar kan göras genom att integrerautbildningen i företagens egen utbildning.Företagsutbildning kostar mindre än hälften av vadnuvarande arbetsmarknadsutbildning kostar, bl a genom kan utnyttja företagens lokaler, maskinpark ochadministration. Arbetsmarknadsutbildningen skanaturligtvis vara meningsfull och leda fram till riktiga jobb!Arbetslivsutveckling (ALU)Arbetslivsutveckling (ALU), som den är utformad ,inbjuder till fusk. ALU ska istället anordnas avarbetsförmedlingar, kommuner och näringsliv somtillsammans, i regi bildar exempelvis någon formav ''näringspolitisk stiftelse''. Det innebär en huvudman,mindre krångel, snabbare hantering och mindre byråkrati(jfr motion 92/93:A229).ALU ska vara tillgänglig för alla arbetslösa. Inte bara fördem som uppbär A-kassa eller KAS.Inom den offentliga sektorn såväl som näringslivet finnsresurser i form av lokaler, maskiner etc som exempelviskvällstid står outnyttjade. Dessa skulle kunna utnyttjas förALU-projekten. Detta bör ALU-deltagarna ställa upp på,även om det innebär obekväm tid etc.Ett stort problem med ALU är att det kan snedvridakonkurrensen. Det är också för lätt att erhålla ALU-pengar. Innan ett påbörjas, bör därför ovannämnda huvudman bedöma att projektet ifråga inte menligtinverkar på redan etablerad företagsverksamhet och därvidleder till snedvriden konkurrens.Starta-eget-bidragSom en särskild form av arbetsmarknadsutbildning finnsstarta-eget-bidragen. Dessa bidrag ska användas optimaltpå såväl nya som existerande företag.Särskilda insatserRegeringen vill satsa 151 miljoner påarbetsmarknadsinsatser för flyktingar och invandrare ochanger som skäl till varför detta behövs främst bristfälligakunskaper i svenska. Vi motsätter oss detta och menar attflyktingar och invandrare ska lära sig svenska inom ramenför befintliga utbildningsinsatser.Vad gäller starta-eget-bidrag nämns flyktingar ochinvandrare som ''prioriterad'' grupp. Detta motsätter vi ossbestämt.Skatteavdrag för reparationer och tillbyggnaderNy Demokrati anser att regeringens förslag, att medgeett skatteavdrag på av arbetskostnaderna, föregnahemsägare som låter utföra reparationer ochtillbyggnader, är ett steg i rätt riktning.För att skapa ytterligare arbetstillfällen, föreslår vi dockatt skatteavdrag får göras fullt ut, för såväl arbetskostnadersom material, ända upp till ett basbelopp. Avdragsrättenbör tidsbegränsas, så att arbetet måste vara slutfört senastden 30 juni 1995.Egnahemsägarna står för av boendet och viberäknar att vårt förslag skulle leda till ca 8.000--10.000 nyajobb. Dessutom skulle den svarta sektorn minska.ROT-satsning i skolornaAndra halvan av 1993 ser ut att bli mycket mörk förbyggbranschen. Trots beslutade ROT-åtgärder bedömerAMS att arbetslöshetstalen kommer att uppgå till 93/94. Den omfattande omställning som måste skei byggbranschen försvåras av det alltigenom dystraarbetsmarknadsläget. De stora systemförändringar somsker med främst neddragningar av bostadssubventionernabidrar till att dra ned produktionen under enanpassningsperiod.Skolan är vår största arbetsplats. Regeringen harambitionen att vi ska få världens bästa skola. Då kan deninte se ut hur som helst. Vi föreslår att staten ger etttillfälligt investeringsbidrag till reparation och ombyggnadav skolor. Staten står för högst av reparation ochombyggnadskostnader upp till en total volym om 10miljoner per skola. Totalkostnaden för dessa åtgärderbegränsas till högst för staten. Reglernabör utformas så att de överensstämmer med reglerna förreparation och underhåll för kommunala lokaler i dettidigare beslutade ROT-programmet. Tidsbegränsningkommer således att gälla så att arbetet måste vara påbörjatsenast och slutfört senast 30 juni 1995.7.7 SvartjobbSvartjobben, finns de?? Javisst finns de i mängd, om änej på pappret. Var finns kvittot på svarta affärer? Ett sättatt få bort svartjobben är att göra vanligt, hederligt arbetelönsamt och att göra det meningsfullt för privataarbetsgivare att få kvitton på beställda arbeten.7.8 TurismenSänkt ränta betyder jobb. Det vet alla. Sänkt skatt kansnabbt få samma effekt. Turistmomsen drar teoretiskt incirka 2 Mdr/år. Eftersom turism är oerhört priskänsligskulle en kraftig sänkning av turistmomsen kunna ge10.000--20.000 nya jobb inom en näring som just tappatcirka 30.000 arbeten och genomlidigt tusentalet konkurser.Genom deprecieringen av den svenska kronan har turismenblivit en stor möjlighet för . gäller det att ta denmöjligheten, inte att avfärda förslagen om konstruktivaåtgärder med att det ändå ser litet bättre ut än förra året.Turismen är, globalt sett, den snabbast växande av allaindustrier. förutsättningar borde vara utsökta!Besparing93/9494/9595/9696/97Investeringar--0,5--1,0--1,0--1,0Exportkrediter--0,5--0,5--0,5--0,5Ungdomspraktik3,03,03,03,0Särskilda insatser0,150,150,150,15Egnahems-ROT--0,5--0,500Skol-ROT--0,5--0,500TOTALT1,150,651,651,65 8. SkatterNy Demokrati förespråkar ett lägre skattetryck. Detnuvarande höga skattetrycket i verkar hämmandepå individernas och därmed landets totala ekonomi. Dethöga skattetrycket i jämfört med vår omvärld harockså lett till ett omfattande skattefusk.Riksrevisionsverket beräknar att staten förlorar minst 40miljarder p g a skattefusket och i samband med de mångakonkurserna.Krisen i beror till stor del på den alltför storaoffentliga sektorn och på de stora utgifterna itransfereringssystemet. Detta i kombination med att alltförhöga skatter belastar den krympande privata sektorn hårt.För att komma till rätta med problemen och skapautrymme för strategiska skattesänkningar, föreslår NyDemokrati stora nedskärningar i statens utgifter bl.a. itransfereringssystemet, biståndet, flyktingpolitiken och iden politiska sektorn.8.1 FöretagsbeskattningNy Demokrati har konsekvent påpekat att det ärnyföretagandet som är ekonomins spjutspets mot framtidavälfärd. Det är i småföretagen som de nya möjligheternaoch jobben finns. För att få fart på de välståndsskapandekrafterna och för att få nya företag att etablera sig i ökadomfattning är det nödvändigt med en rimlig skattenivå ochskatteregler som stimulerar till investeringar.Ny Demokrati har tidigare föreslagit förenklingar samtomfattande skattesänkningar för småföretagen så att vi fåren mera neutral företagsbeskattning. I motion1992/93:Sk362 har vi sålunda lämnat utförliga förslag. av förslagen läggs nu fram för förnyad behandling. * Skatteminskningar för småföretagare. --5,2Mdr 8.2 SemestermomsNUTEK redovisar i en rapport (R1992:53), att sedan turistmomsen infördes, har Sverigetappat en stor del av turistomsättningen till andra länder.Istället för att dra in beräknade 4,2 miljarder, fickstatskassan . tappade man inegativa dynamiska effekter omkring 8 miljarder i ökadearbetslöshetskostnader och minskade skatteintäkter påandra håll. blir visserligen kostnadsläget lägre förutländska turister i och med försvagningen av den svenskakronan, men vi anser att det fortfarande finns stora ochpositiva dynamiska effekter på att sänka turistmomsen ochdärigenom ge en signal till omvärlden, om att vi inte bara ärett vackert, utan också billigt, land att turista i. Därförföreslår vi en momssänkning inom turismen från , till på hotell och restauranger och inom persontransporterna.Denna sänkning ger en statisk inkomstminskning påomkring , men kommer enligt vårmening att leda till stora positiva effekter på statsbudgetengenom bl a minskad arbetslöshet och ökade skatteintäkter. * Sänkning av turistmomsen från 21 till 12 resp 9procent. --2,4Mdr 8.3 MatmomsNär man stryper medborgarnas ekonomi genom storanedskärningar i transfereringssystemet m m uppstår en riskför att konsumtionen stryps så hårt att ytterligare företagslås ut, med ökad arbetslöshet som följd.Ny Demokrati föreslår därför en rejäl momssänkning pålivsmedel, från nuvarande till 9 procentenheter.Detta kostar statskassan statiskt omkring 12 miljarder.Nettobortfallet blir sannolikt betydligt mindre, dels p g a attmänniskor spenderar dessa medel på andra varor ochtjänster, dels p g a att kommunernas kostnader minskar vidinköp av livsmedel till skolor, ålderdomshem,vårdinrättningar etc.* Minskad matmoms från . --10,9Mdr 8.4 Allmän moms som efterfrågestimulatorDen allmänna momsen bör användas som regulator omkonsumtionen, p g a de hårda besparingsåtgärderna, skullevisa sig bli alltför låg.8.5 FastighetsskattFastighetsskatt leder till sämre pantvärde och därmedhögre räntekostnader. Osäkerhet om framtidafastighetsskatteuttag leder till instabilitet påfastighetsmarknaden. Därför motsätter vi oss alla former avhöjd fastighetsskatt.Fastighetsskatten bör i stället avskaffas under entioårsperiod, med ca 1,6 miljarder . På grund av detstatsfinansiella läget bör detta inte påbörjas förrän tidigastbudgetåret 94/95.8.6 FlyttskattNy Demokrati menar att flyttskatten i allra högsta gradhämmar fri flyttning och därmed hindrar ett effektivtresursutnyttjande av bostadsbeståndet. Vi anser därför attdenna skatt omgående bör slopas. I och med dennaskattesänkning uteblir inkomster för staten på ca 1,7miljarder kronor. * Slopad flyttskatt --1,7 Mdr 8.7 Taxeringsvärde på fastighetsmarkNy Demokrati anser att nuvarande taxeringsvärden påmark för egnahem i många fall är alldeles för höga. Alltförstora regionala skillnader på markvärdet leder till storaorättvisor för människor som bor i likvärdiga hus men iskilda regioner. Det är inte ovanligt att en familj tvingasflytta från sin fastighet på grund av detta.Ny Demokrati anser att en ändring omgående bör göras.Vi föreslår att taxeringsvärdet på marken för egnahemmaximeras till . Detta leder till minskadeinkomster för staten på omkring 0,5 miljarder. *Takvärde på taxering av fastighetsmark för egnahem: --0,5 Mrd 8.8 MiljöskatterMiljöskatter måste anpassas till våra konkurrentländerså att likvärdiga förhållanden råder. Annars finns stor riskatt företag lägger sin produktion utomlands. Våramiljösatsningar bör gå ut på att främst hjälpa före dettaÖsteuropa. Där blir det mycket stor miljöeffekt av åtgärder.8.9 PunktskatterVi har inga erinringar mot att punktskatter kan följaprisutvecklingen. Dock har vi synpunkter på nivån på vissapunktskatter och menar att en del skatter bör sänkas på siktför att harmoniera med främst EG-länderna.8.10 Sänkt grundavdrag för höginkomsttagareSveriges statsfinanser kräver hårda besparingar överhela linjen. Alla måste vara med och betala. Av rättviseskälföreslår vi därför att grundavdraget vid inkomster överbrytpunkten successivt sänks från till enligten skala så att kraftiga marginaleffekter undviks.Därigenom får låg- och högavlönade sammaskattereduktion (ca ).Besparingen genom detta förslag blir ca 1,5 miljarder krper år.8.11 Totala effekterNy Demokratis föreslagna skattesänkningar blir enligtföljande (Mrd):Besparing93/9494/9595/9696/97 minskad matmoms--10,9--10,9--10,9--10,9minskad turistmoms-- 2,4-- 2,4-- 2,4-- 2,4skatteminskningar för småföretagare-- 2,0-- 5,2-- 5,2-- 5,2minskat taxeringsvärde på fastighetsmark-- 0,0-- 0,5-- 0,5slopad flyttskatt-- 1,7-- 1,7-- 1,7-- 1,7slopad ny fastighetstaxering-- 1,0-- 1,0-- 1,0-- 1,0Summa--18,0--21,7--21,7--21,7Sänkt grundavdrag1,51,51,51,59. RäntesänkningGenom en kraftfull finanspolitik och genom att getillräcklig efterfrågestimulans inom landet kan den svenskaekonomin komma tillbaka. En vändning till det bättre kanske, men bara under en förutsättning.Den förutsättningen är att räntan sänks. Riksbankenmåste inse att man är till för att driva penningpolitik, inteför att skylla sin egen oförmåga på politikerna. Riksbankensuppgift är helt enkelt att sänka den korta räntan. Sedan görmarknaden sitt. Detta måste på ett tydligt sätt klargöras förriksbanken.10. BostadspolitikHushållens största utgiftsposter, oavsett boendeform, ärjust räntor och skatter. Det framtida ränteläget kommer attbli avgörande för våra boendekostnader. En stramfinanspolitik som bidrar till att hålla nere hushållensräntekostnader är därför mycket viktig. Den av riksdagenbeslutade minskningen av bostadssubventionerna fr o m1994 med måste upphävas (jfr vår motion1992/93:Fi36).Över 50 % av byggkostnaderna utgörs av skatter ochavgifter. Höga skatter på byggandet kräver högasubventioner. när vi reformeratbostadsfinansieringssystemet och successivt minskarräntebidragen måste detta mötas med sänkta skatter påbyggande och förvaltning. De skatter som fördyrarbyggandet mest är momsen och arbetsgivaravgifterna.Fastighetsskatt, flyttskatt m m se kap 8.Ett särskilt bosparande är viktigt av många skäl och börsnarast införas.Vi måste också sätta stark kostnadspress på byggandet.Byggbranschen är en av de sämst fungerande branschernamed många inslag av monopol och oligopol. Priserna påbyggande har sjunkit kraftigt . Dock är detså att det till den allra största delen beror pålågkonjunkturen. Stor risk finns att det åter blir kraftigaprisstegringar när konjunkturen vänder.FastighetsbombenDet samlade fastighetsvärdet uppgår till(lågt räknat) 1.500 miljarder. Detta kan jämföras med detsamlade börsvärdet, där också fastigheter ingår, som förnärvarande är drygt 500 miljarder. När det handlar om såofattbara belopp och känsligheten är så stor som just nu påfastighetsmarknaden är det självklart att felaktiga politiskasignaler kan stjälpa hela lasset.Otäck spiralKrisen på fastighetsmarknaden är långt ifrån över. Vi vetockså att förändringar kan slå igenom mycket hårt ochsnabbt när marknaden diskonterar nya förutsättningar.Mycket talar för att det är kommunerna och enskilda somstår på tur, inte minst vad gäller konkurser för relativtnyproducerade lägenheter med bostadsrätt. Ett antalallmännyttiga bostadsbolag riskerar att komma (harkommit) på obestånd. Kommunerna har ofta storaborgensåtaganden vilket kan leda till att hela deras ekonomikommer i gungning. I förlängningen leder detta tillytterligare instabilitet och därmed minskat förtroende påkapital- och penningmarknaden.Eftersom det rör sig om så stora värden så kan detta fåmycket allvarliga konsekvenser på hela samhällsekonomin.En miljard i ena änden kan diskonterat bli mångdubbelt iden andra. Tyvärr är den andra änden ofta skattebetalarna.Vi riskerar som läget är nu att hamna i en mycket otäcknegativ spiral.Regeringen måste och med hjälp av kvalificeradebedömare utreda hur fastighetsmarknaden kan stabiliseras.Detta bör göras av en kommission à la . Iutredningens direktiv bör också ingå att titta på alla deimperfektioner som präglar byggbranschen och kommamed förslag till åtgärder.11. Ekonomisk brottslighetDen svarta sektorn är omfattande i . Bidragsfuskeller lagligt s k bidragsarbitrage är en väl utveckladvetenskap i bidragssverige. Momsfusket är välkänt. Ettokänt antal människor bor och verkar i men betalarinte svensk skatt. Det kan röra sig om uppåt 20 000personer, som undanhåller skatter om sammanlagt 3--5miljarder kronor.Ett effektivare skattesystem skulle, enligtLindbeckkommissionen, kunna tillföra 10 miljarder kr.Beloppen är förmodligen ännu högre.Det viktiga är att få folk att inse att de brott som begås,begås mot laglydiga medborgare och företag. Genom attagera kriminellt, slår vissa arbetstagare ut andra. Genom attlåtsas vara sjuk när man inte är det, stjäl man pengar frånsina grannar och arbetskamrater. Genom att fuska medmomsen gör man konkurrenssituationen omöjlig förlaglydiga företag. Genom att missbruka garantilöner vidkonkurs kan man slå ut -- ibland med bankernas godaminne -- sunda konkurrenter.Den ekonomiska brottsligheten, som särskilt ärkoncentrerad till storstäderna, har vuxit till ett stortsamhällsproblem. Det står helt klart att med nuvaranderesurser och resursanvändning håller ekonomiskabrottslingar ett betryggande försprång tillbrottsbekämparna. Storleken på den svarta marknadentorde uppgå till 150 miljarder. Genomförs åtgärderna enligtnedan uppskattas besparingspotentialen till minst 10miljarder , inom en , Samhällsvetare och Ekonomer,, har i 10 punkter föreslagit åtgärder som skall ledatill en minskning av den ekonomiska brottsligheten. Viställer oss bakom åtgärdsförslagen:1. Ge klara entydiga signaler till myndigheterna när detgäller bekämpningen av ekobrottsligheten. Tillsätt en tvärpolitisk kommission som följermyndigheternas arbete.2. Använd arbetsmarknadspengar för att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Minst 5 000 ekonomer och1 000 jurister är utan arbete!3. Tillför skatteförvaltningen, åklagarväsendet ochpolisväsendet resurser som öronmärks för den ekonomiskabrottsligheten. I ett första skede bör kvalificerade revisoreranställas i , och . Se över derasroll.4. Anställ kvalificerade ekonomer och jurister vidpolisens ekorotlar och inrätta fler ekoåklagartjänster. Desom skall bekämpa den ekonomiska brottsligheten behöverbättre kunskap i ekonomi och juridik än vad bovarna har.5. Direktrekrytera ekopoliser som har en gedigenekonomisk utbildning.6. Skapa system med utbytestjänstgöring för revisoreroch jurister hos polis, åklagare och skattemyndigheter föratt åstadkomma bättre samverkan.7. Öka takten i utbyggnaden av myndigheternastekniska utrustning. Framför allt -- ge dem tillräckligtdatorstöd.8.