mot · GG02N226 · 1993-01-26 00:00:00 — Privata bevaknings- och säkerhetsföretag som personalsituationen inom polisväsendetlänge varit ansträngd har antalet uppdrag som utförs avprivata bevaknings- och säkerhetsföretag ökat mycketkraftigt under den senaste tioårsperioden.Många polismyndigheter har på grund av personalbristsett sig nödsakade att i stället se till att öka det antalordningsvakter som skall finnas i olika sammanhang. Dettaär en utveckling som, med hänsyn till ordningsvaktersbegränsade befogenheter och möjligheter att ingripa, ärdjupt otillfredsställande. Bevaknings- och säkerhetsbolaghar också tagit över bevakningsuppgifterna hos allt flerföretag och institutioner.Drygt ett hundratal företag i landet bedriver försäljningav bevakningstjänster. De två största företagen inombranschen är Allmänna bevakningsaktiebolaget (ABAB)och . ABABs verksamhet har ihuvudsak varit inriktad på totalförsvarssektorn, polisiärasektorn och andra kvalificerade objekt samtvärdetransportområdet. På den öppna marknaden harSecuritas en dominerande ställning. Övriga företag ibranschen är i huvudsak mindre företag.I mitten av december 1991 förvärvade detSchweizbaserade säkerhetsföretaget och detspanska Esabe. Köpen innebär att börsnoterade största företag i säkerhetsbranschen.Omsättningen ökar från 3,7 miljarder till 6,25miljarder . Antalet anställda ökar genomföretagsköpen från ca 13.500 till 27.000.Även om ordningsvakters och väktares befogenheter ärreglerade i lag liksom de senares rätt att inneha och brukaskjutvapen, föreligger i många situationer både medvetetoch omedvetet ett direkt intrång på det som de flestasamhällsmedborgare i vårt land torde uppfatta som den heltsamhällskontrollerade polismyndighetens ansvarsområde. Iflera fall har det också inträffat incidenter vad gällerväktares användning av skjutvapen, vilket påkallar särskilduppmärksamhet.Detta innebär att väktarpersonal inte sällan utför delvisrent polisiära uppgifter utan att ha utbildning ochkompetens som motsvarar vad en polisman måste skaffa sig.Under vissa tider, företrädesvis ,inkallar många säkerhetsbolag extra personal, s.k.väktarvikarier. För denna kategori ställs utbildningskravenännu lägre.Som exempel på s.k. medvetet intrång på det rentpolisiära området kan nämnas de bevakningsuppgifter somi tunnelbanan i utförts av ordningsvakterfrån ABAB.Även om polisen fått förstärkning av personalresursernaunder senare år är dessa sannolikt otillräckliga för attmyndigheten skall kunna klara av ett tillfredsställandeskydd av medborgarna. Genom att avveckla sådanabevakningsuppgifter som utförs av bevaknings- ochsäkerhetsbolag, som motsvarande resurseröverförs till reguljär polisverksamhet, skulle sannoliktvälbehövliga personalförstärkningar kunna tillföraspolismyndigheten i flera fall.Tillsynen av bevakningsföretag är mycket varierandesåväl till innehåll som till effektivitet. När t.ex. Securitasutförde en genomgripande organisationsförändring,varigenom bolaget uppdelades i fyra fristående företag medolika säten, ansågs det inte nödvändigt att ändralagstiftningen.En annan aspekt som måste beaktas i detta sammanhangär de kostnader som företag åsamkas för vakttjänsterutförda av bevaknings- och säkerhetsföretag. Dessakostnader betraktas som driftskostnader och är alltsåavdragsgilla i deklarationen. Det kan förekomma fall dådessa kostnader delvis är av privat natur och delviskostnader i rörelse. En kostnadsfördelning mellan de olikaanvändningsområdena måste göras. Sådankostnadsfördelning förutsätter en prövning avomständigheterna i det enskilda fallet. Upplysning om eftervilka grunder fördelningen gjorts bör i regel lämnas ideklarationen. Det kan ifrågasättas om dessa reglerefterlevs i någon större utsträckning. Kontrollen av att såsker lämnar uppenbarligen också mycket övrigt att önska.Händelser har ytterligare accentueratbehovet av en skyndsam översyn av den lagstiftning somreglerar bevaknings- och säkerhetsföretagens verksamhet.Sålunda har privata brottsutredningar, utförda avsäkerhetsföretag och där färdigt bevismaterial överlämnatstill polisen, blivit allt vanligare. Dolda videokameror haranvänts i de privata säkerhetsföretagens''spaningsverksamhet''. Ett av dessa säkerhetsföretag åtarsig enligt uppgift ett 50-tal utredningsuppdrag av angivetslag per år.I ett annat synnerligen anmärkningsvärt fall använde ettväktarbolag hundar för att hålla demonstranter borta vidBlack ankomster och avgångar vid Amerikakajen iGöteborgs hamn. Vaktbolaget ifråga saknade godkännandeför att använda hund för uppdrag av det här slaget. Sammavaktbolag har tagit med sig sin svenska auktorisation för attbedriva väktarverksamhet i , något somLänsstyrelsen i betraktat som synnerligenomdömeslöst.Som ytterligare ett exempel på icke auktoriserade ochhelt oacceptabla ingripanden från bevakningsföretags sidakan nämnas att för sedan för Spendrupsbryggeris räkning stoppade och genomsökte privatbilarutanför område. Ägaren till dettransportföretag, vars anställdas bilar sålundagenomletades, har betraktat det inträffade som otillbörligtspioneri på sina anställda och polisen i harbekräftat att inte har några rättigheter att stoppaeller kontrollera fordon som befinner sig utanförbryggeriets område. Misstankar om stöld skall undersökasav polisen.Ovannämnda utveckling på bevakningsområdet harmött kraftig kritik såväl från och från enskilda jurister. Professorn i civilrätt vid LundsUniversitet, , betecknar användandet avdolda videokameror som minst lika integritetsstörande sombuggning. generalsekreterare, LarsBentelius, deklarerar entydigt att brottsutredningar skallskötas av statliga myndigheter och inte av privata företag.Vad som uppenbarligen nu är på väg att hända är att derent polisiära funktionerna i vårt samhälle mer och merhåller på att övertas av privata intressen. Ännu allvarligareär att det sker smygande och utan någon som helst sanktionfrån myndigheter och demokratiskt valda beslutsinstanser.Det finns inga som helst garantier eller belägg för att privatautredningar är objektiva, och vi kan heller inte ställa sammakrav på privata företag som på polisen.Justitieutskottet slog i sitt av sedermeragodkända betänkande JuU 1986/87:23 klart och entydigtfast att bevakning och ordningshållning inom områden somfortlöpande frekventeras av allmänheten i princip skall skegenom polisens försorg. Likaså befanns bevakningen avtunnelbanan vara en typiskt polisiär uppgift. Utskottetaviserade i sammanhanget också åtgärder från regeringenssida i syfte att åstadkomma klarare gränsdragning mellanrent polisiära uppgifter och bevaknings- ochsäkerhetsföretagens befogenheter.Näringsutskottet skriver i betänkande 1992/93:NU1bl.a. att utvecklingen måste följas noga och att det ärangeläget att det inte uppstår osäkerhet hos allmänhetenom skillnaden mellan polisverksamhet ochbevakningsföretags verksamhet''. Utskottet avstår dockfrån att göra en nödvändig analys av de synnerligengraverande faktauppgifter om överträdelser avbefogenheter som förekommer från privatabevakningsföretags sida. Det framstår som helt klart attsituationen på bevakningsområdet blivit både oklarare ochur rättssäkerhetssynpunkt betydligt mer oroväckande. Motdenna bakgrund torde skälen för en översyn av lagen ombevakningsföretag nu vara ännu starkare . Vifinner det därför angeläget att samhället utan ytterligaredröjsmål motverkar de tendenser till privatisering avpolisiära uppgifter som vuxit sig allt starkare och på alla sätthindrar uppkomsten av något som kan uppfattas somprivata polis- eller säkerhetskårer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av lagenom bevakningsföretag.