mot · GG02Ju208 · 1993-01-26 00:00:00 — Ekonomisk och organiserad brottslighet Den ekonomiska och organiserade brottsligheten hör tillde allra allvarligaste problemen i det svenska samhället.Den hotar att rasera möjligheter att bygga upp en sund ochstabil ekonomi. Den utgör en uppenbar fara för attytterligare bryta ned samhällssolidariteten. Den svartaekonomin undergräver möjligheterna för samhället att få inbeslutade skatter och avgifter. Den organiseradebrottsligheten hotar vitala samhällsfunktioner.Den ekonomiska och organiserade brottsligheten tordeomsätta . beräknas göra kreditförluster med 200miljarder kronor. Bakom detta döljer sig en sannoliktomfattande ekonomisk brottslighet.Regeringen har i stort sett kapitulerat inför de starktväxande problemen. Det framgår av åretsbudgetproposition och de särskilda redovisningar somgjorts. Det framgår tydligt i redogörelsen förkriminalpolitiken sid. 35--37. Där hänger sigjustitieministern åt ett omtänkande genom tal om ''etik ochmoral i affärslivet'' samt ''ökat eget ansvar -- -- -- genom attnäringsidkaren själv utformar kontrollinstrument för attmotverka brottslighet inom eller mot näringsidkarensverksamhet''.Den ekonomiska och organiserade brottsligheten är imycket hög grad koncentrerad till storstäderna och framförallt till Storstockholmsregionen.Det är också i som de allvarligastebristerna i brottsbekämpningen föreligger. Det är ingenöverdrift att konstatera att polis- och åklagarmyndigheterdär tvingats kapitulera i brottsbekämpningen. i arbetar endast 44 utredaremed ekobrott. , då problemen varmindre, rörde det sig om nästan det dubbla antalet.I dag ligger mer än 1 200 ärenden på hög -- 1991 var det ca 600. Mednuvarande personalresurser skulle det sannolikt ta attutreda dem, utan hänsyn till nya ärenden. Utredningarpåbörjas aldrig, utredningar läggs ned, åtalstiderpreskriberas.Under 1991 utreddes endast 58 fall av åklagarenheten.Ca 90 % av samtliga fall ledde inte till något åtal.Polis, åklagare, skattemyndigheter ochkronofogdemyndighet anser att situationen är ohållbar.Det är en allmänt spridd uppfattning att det inte lönarsig att anmäla ekonomisk och organiserad brottslighet. Detfinns praktiskt taget inga resurser till spaningsverksamhet,trots att det knappast finns något brottsområde däranmälningsfrekvensen allmänt sett är så låg, oberoende avnuvarande bristande resurser.Det finns också en allvarlig brist på tekniska resurser,som måste avhjälpas.Dessutom finns behov av en rad lagstiftningsåtgärderbl.a. i anledning av utredningar, som företagits av BRÅ.BRÅ:s utredning om ekobrott i sju olika branscherborde ligga till grund för lagförslag och en effektivarebrottsbekämpning. Detsamma gäller följande utredningar.En BRÅ-undersökning om företagskonkurser ochekonomisk brottslighet visade att förelågmisstänkt brottslighet i av fallen.I en annan BRÅ-undersökning om fel ochoegentligheter i tulldeklarationer och om ekonomiskbrottslighet vid import till framkom att nästanvarannan importsändning var felaktig. Av 2,1 miljonerförsändelser, som gick genom tullen, hittades 935 000 feldeklarationer. Felvärdet uppgick till 29 miljarderkronor.En stort upplagd kontrollaktion, som gjorts av BRÅ isamarbete med länsskattemyndigheter och länsstyrelser,visar att länsskattemyndigheter sällan åtalsanmäler ettmisstänkt skattebrott.Det förekommer närmare 100 000 arbetsolyckor eller arbetsmiljöbrott . Endast3,av alla arbetsolyckor klassas som brott.Det förekommer mycket omfattande olagliga utsläpp iluft och vatten. Men ett mycket litet antal åtal och fällandedomar förekommer . Straffen är som regel -- idagsböter räknat -- inte högre än för snatteri.Flaskhalsen när det gäller resurserna ligger i första handhos polisen, inklusive erforderlig ekonomisk expertis,därnäst åklagare. Det är uppenbart att en mer effektivbrottsbekämpning i bl.a. inte kan skeutan kraftig omfördelning av resurser inom rättsväsendetoch en väsentlig utökning av anslagen till dennabrottsbekämpning. Att få ett sådant beslut borde inte varasvårt för den som tar den ekonomiska och organiseradebrottsligheten på allvar, av det enkla skälet att det kommeratt öka det allmännas inkomster mångfaldigt i förhållandetill utgifterna.En utökning av anslaget bör uppgå till minst 100 milj.kr.Och omfördelningen till förmån förekobrottsbekämpningen bör vara vida större. En väsentligdel av dessa tillskott bör tillfalla denna brottsbekämpning iStockholms län.Dessa förstärkningar bör främst satsas på utökat antalåklagare, polisutredare och ekonomiska experter. Vidarebör resurserna användas till en väsentligt utökad ochförbättrad utbildning av såväl åklagare som polisutredare.Det är vedertaget att denna utbildning betalas med centralamedel.Ett annat problem är att () ochRiksåklagaren () saknar möjlighet till styrning mot denregionala och lokala nivån inom åklagar- och polisväsendet.Det är därför nödvändigt att statsmakterna otvetydigtklargör sina intentioner om högsta prioritet åt dennabrottsbekämpning för att den skall få tillräckligt genomslag.Det behövs också att erforderliga författnings- ochanvisningsbestämmelser kommer till. Det är ävennödvändigt att, istället för att som ha polisens ochåklagarnas resurser utspridda på samtliga län, koncentreradem till storrotlar i , och samtvid RPS och RÅ. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beivrandet av denekonomiska och organiserade brottsligheten ges högstaprioritet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en väsentlig utökning och envida större omfördelning av resurserna sker till förmån fördenna brottsbekämpning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en koncentration avresurserna sker till , , samt RPSoch RÅ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att resurserna används för fleråklagare, polisutredare och ekonomiska experter samt tillutbildning av dem,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erforderliga författningar ochanvisningar genomförs,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftningsåtgärderi anledning av ovan berörda BRÅ-utredningar.