mot · GG02Sf615 · 1993-01-26 00:00:00 — Alla människors lika rätt och lika värde ärutgångspunkten för svensk grundlag, demokrati ochtradition. Ingen i vårt land får missgynnas på grund av ras,hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung. Med dessavärderingar som grund har byggts till ett bra land attleva i.Tendenser till främlingsfientlighet och rasism har dockpå senare tid dykt upp i hela . Företeelsernaomspänner allt från direkta våldsdåd mot flyktingar ochflyktingförläggningar till rasistisk propaganda. I spårensprids rädsla och osäkerhet bland invandrare, flyktingar ochövrig befolkning. I har också de främlingsfientligatendserna ökat . Skulle de växa sig starka stårviktiga humanistiska och demokratiska värden på spel.För att komma till rätta med främlingsfientlighetenmåste vi arbeta på två sätt. Det ena är att undanröjagrogrunden till fientligheten, det andra att undanröjafördomar, lögner och rädsla.I började motsättningarna mellan ländernasgamla befolkning och invandrare/flyktingar att skärpas närarbetslösheten kraftigt ökade och blev kronisk. varinvandringen hos en överväldigande majoritet avbefolkningen inte bara accepterad utan också välkomnad.Stämningen slog om när den strukturella arbetslösheten,trots växande välstånd, började tillta. Detta förklarar ocksåvarför så sent nåtts av den öppna och hårdafrämlingsfientlighet som alltmer utbreder sig.En annan orsak till den ökande främlingsfientlighetengår att finna i människors känsla av oro, vanmakt ochutanförskap. Allt fler människor känner att man intetillhör samhällets vinnare, utan dess förlorare. Denekonomiska och sociala krisen ökar orättvisorna i samhälletpåtagligt. Besparingarna i offentlig sektor drabbar de sämstställda, och därigenom jämlikheten. Nyliberalismens intågoch systemskiftets inledning hotar rättvisan i samhället ochdärigenom sammanhållningen och tilltron tillsamhällsgmenskapen. I av social oro sluter ocksåvinnargrupperna sig samman för att slå vakt om sinaprivilegier. Detta påverkar också i hög grad synen påinvandringen. Dels gör den att många som vuxit upp med ensolidarisk tradition, efterhand börjar vänja sig vid de klyftorsom finns och blir större, och ser dessa som ett resultat avden ''moderna'' utvecklingen i väst. Dels leder den till attmånga andra som känner sig utestängda, eller på väg att blidet, kräver att samhällets splittring skall upphävas genomatt ''säkerhetszonen'' skall dras runt själva nationen.I har nynazism, neofascism och ultranationalismsina främsta anhängare i områden där effekterna av denindustriella och ekonomiska krisen är som störst.Extremiströrelser blir en plattform för alla de som intelängre betraktar sig som delaktiga i det politiska och socialasystemet, och man tycks ha lätt att falla för politiska lärorsom säger sig vilja återföra dem till en privilegierad krets.Det är i detta, det glömda , som grogrunden tillrasism och främlingsfientlighet finns. Det är härmotsättningarna mellan svenskar, flyktingar och invandrareär som störst. Det är här de kraftfullaste insatserna måstegöras.I spåren av ett hårdnande samhällsklimat, där rädslanoch otryggheten ökar, utvecklas också misstänksamheten,missundsamheten, fördomarna, lögnerna,vandringssägnerna, historieförfalskningen och därigenomtvivlet på vad som är sant och inte sant. Vem talar sanning,vem ljuger? Tilltron till politiken som ett medel att i en svårtid svara upp på medborgarnas krav minskar.Politikerföraktet gynnas och demokratin utsätts för storapåfrestningar.Till innevarande budgetår ställdes tillförfogande för insatser som direkt eller indirekt skullekunna påverka ungdomars normer, attityder ochförhållningssätt till invandring, invandrare och etniskagrupper för att främja goda etniska relationer eller syfta tillatt påverka existerande främlingsfientliga attityder ochförhållningssätt. Regeringen ansåg också insatsernaslångsiktiga verkan viktig.Regeringen påtalade också angelägenhetsgraden av attåtgärderna har stöd i de erfarenheter och den kunskap ochkompetens som finns i tidigare arbete, bl.a.diskrimineringsutredningen 78--84 och kommissionen motrasism och främlingsfientlighet 88--89. I båda utredningarnapåtalas föreningslivet och folkrörelsernas betydelse.Även i årets budget föreslår regeringen att 10 miljonerkronor skall användas till åtgärder mot främlingsfientlighetoch rasism. Medlen skall i första hand användas för attlångsiktigt påverka normer, attityder och förhållningssätthos ungdomar.Vi instämmer med regeringens förslag om att 10miljoner kronor anslås för åtgärder mot främlingsfientlighetoch rasismen. Vi anser även att medlen i första hand skaanvändas för att långsiktigt påverka normer, attityder ochförhållningssätt hos ungdomar.Studieförbunden har sin givna plats när det gäller attskapa mötesplatser, ge människor kunskaper och ''verktyg''för att forma den tillvaro de själva vill ha. Folkbildningenhar ett starkt engagemang för utsatta människor, både näraoss i vår vardag och i andra delar av världen. En avfolkbildningens viktigaste uppgifter är att föra en levandedebatt om angelägna livsfrågor, vårt förhållningssätt tillvarandra och hur vi människor kan samverka.Studieförbunden, med sin mångåriga erfarenhet avfolkbildningsarbete och sin fasta förankring i allasamhällsgrupper, är en värdefull kanal för samhällets etik-och normbildning.Studieförbundens verksamhet har sin grund ihumanismen och dess värderingar om alla människors likarätt och lika värde. Verksamheten bygger på fritt ochfrivilligt studie- och kulturarbete, där de egnaerfarenheterna och det egna kunskapssökandet värderashögt.Studieförbunden och deras verksamhet är rikt förgrenadöver landet och hos dessa finns redan nu stora erfarenheterav arbete mot rasism och främlingsfientlighet. Med ökaderesurser skulle studieförbund, var för sig och tillsammans,kunna öka sina ansträngningar. Redan nu pågår ettomfattande arbete, men det skulle också kunna utvecklas.Låt oss nämna några:FlyktingmottagandeI dag arbetar studieförbunden på många förläggningar. Iallt från cirklar till café, kulturkvällar och direkt driftansvar.Med ökade resurser skulle studieförbunden kunna ta på sigett större ansvar för förläggningar.Ökade kontakter mellan invandrarna och deras nya landoch dess medborgare skulle kunna skapas. Mångainvandrare kommer med livserfarenheter som mångagånger starkt avviker från våra och från länder och kulturermed levnadsmönster, sedvänjor och levnadsvillkor heltandra än . Studieförbunden har förutsättningar attunderlätta för invandrarna att komma in i det svenskasamhället och bli delaktiga i samhällsgemenskapen. Istudiearbete om svensk kultur, historia, samhällskunskap,svenska sedvänjor, skrivna och oskrivna normer m.m.skulle vi i ökad utsträckning kunna öppna koderna för hurSverige fungerar.Nå människor i redan befintlig verksamhetI sin studieverksamhet når studieförbunden cirkatre miljoner människor. I kulturprogram nårstudieförbunden tio miljoner. Att nå dessa för samtal omtolerans och vidsynthet och för att ta upp fakta ominvandring, sociala frågor, flyktingars situation,attitydfrågor, vanföreställningar, fördomar m.m. är viktigtför normbildningen.Medlemsorganisationernas verksamhetTillsammans med sina medlemsorganisationer nårstudieförbunden ut till i stort sett samtliga medborgare iSverige. Viktigt att notera är att de flestaungdomsorganisationer tillhör ett studieförbund.Resurser som kommer studieförbunden till del kommerockså ungdomsorganisationerna till del.Ökade resurser till studieförbunden innebär att ännu flernås på platser där insatser är verkningsfulla, t.ex.miljonprogramområden, villaförorter, arbetsplatser,idrottsföreningar, kyrkor och trossamfund och genommedverkan utifrån samhället i skolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de medel som finns påanslaget Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism skallställas till studieförbundens förfogande och fördelas avFolkbildningsrådet.