mot · GG02Jo675 · 1993-01-26 00:00:00 — InledningSkärgården är en av vårt lands största tillgångar. Arbetetför att skapa drägliga villkor och förutsättningar förmänniskor som vill bo, arbeta och verka i skärgården måstefortsätta. Politiker, myndigheter och enskilda har ett ansvarför att skärgårdens unika miljöer bevaras och att djurlivetskyddas både på land och till sjöss.Politiska beslut kan medverka till att stimulera ökadkreativitet, fler enskilda initiativ och lokal mobilisering avresurser. Att bo i skärgård är verkligen att bo i glesbygd. Enlevande skärgård är ett måste om hela ska leva!Släpp företagandet loss!I alla tider har skärgårdsborna tvingats vara initiativrikaoch driftiga för att överleva. Fiske och jordbruk har varitbasnäringar, men ofta i kombination med andra sysslor. Ettlivskraftigt fiske och skärgårdsjordbruk är fortfarande enviktig förutsättning för en levande skärgård, även ombetydelsen växlar mellan olika områden. Vid sidan av dessanäringar är annat småföretagande det viktigaste medlet atthålla bygden levande. Småföretag ger möjlighet till serviceoch arbetstillfällen. Den anpassningsförmåga som utmärkerde små företagen måste tas till vara på ett ännu bättre sätt.Varje steg som tas mot ett bättre småföretagarklimatinnebär ökade möjligheter för en levandeskärgård. Onödig byråkrati och fördyrande regler måsteomedelbart avvecklas.Att regeringen nu arbetar med småföretagensriskkapitalförsörjning är positivt. Detta kommer attförbättra småföretagens möjligheter att verka även iskärgårdsområdena.FastighetstaxeringenEtt ännu olöst problem för många bofasta skärgårdsborär fastighetstaxeringens konsekvenser. Många ägare avattraktiva skärgårdsfastigheter har under hela sitt liv bottoch verkat i skärgården och försörjt sig av fiske ochjordbruk eller annat småföretagande. Plötsligt har derashus värderats till mångmiljonbelopp och ägarna får myckethöga boendekostnader, som kan göra det svårt att bo kvar iskärgården. Det är därför mycket angeläget att regeringensärskilt beaktar detta problem i samband med översyn avfastighetstaxering och fastighetsskatt.JordbrukJordbruket står inför stora förändringar. Ett avregleratjordbruk och en generell arealersättning ger jordbruket ikustnära områden en verklig möjlighet att hålla landskapetöppet och bygden levande.Skärgårdsområdena med sina skogar, ängar ochhagmarker är extra känsliga för ingrepp. Skogs- ochjordbruk måste i dessa områden bedrivas varsamt.Naturvårdsersättning, s k NOLA-bidrag(naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet), är viktigasatsningar för att stödja miljövården.Välfärd och valfrihetSkärgårdsbefolkningen har samma rätt till social välfärdoch omsorg som människor på fastlandet. Byråkrati får intehindra okonventionella lösningar som passarskärgårdsbefolkningens behov och önskemål.Äldre skärgårdsbor bör kunna bo kvar så länge sommöjligt på sin hemö. Vintervistelse på ålderdomshem kanvara en bra lösning för dem som så önskar.Tillgången på låg- och mellanstadieskolor i skärgårdenär av väsentlig betydelse. Föräldrar skall inte behöva kännaoro för att deras barn inte skall kunna ha tillgång till lämpligskola om de väljer att bo i skärgården. Högstadium börkunna finnas på de större öarna. För att detta ska fungerapå ett ekonomiskt rättvist sätt måste underlaget försektorsbidraget till skolan förändras så attglesbygdsproblematiken i ö-landskapet vägs in annorlundaän på fastlandet.TurismBehov av rekreationen och vila gör att många människorsöker sig till skärgården. Dess skönhet och rogivandeatmosfär gör skärgården attraktiv för turister från såvälSverige som andra länder.Många kustkommuner är oerhört beroende av turismoch sommargäster. För det lokala näringslivet ärsommarmånadernas verksamhet avgörande för resten avåret.För många av dem som lever och arbetar i kustområdenakan turistnäringen utgöra ett viktigt komplement till annansysselsättning. Turistanläggningar bör inte drivas avkommuner utan av privata företag, organisationer eller påentreprenad av enskilda företagare. Anläggningar som påett eller annat sätt är skattesubventionerade skall intekunna konkurrera ut privata intressenter.Den speciella skärgårdsmiljön har lockatkonstnärer och kulturskapare. I det moderna skärgårdslivetmåste inslag av hemslöjd, musik, hantverk och gamlabrukningsmetoder tas till vara. Hembygds- ochslöjdföreningar har en viktig funktion som kulturbärare.Likvärdig service -- även för kustbornaGoda post- och telekommunikationer är absolutnödvändiga för skärgårdens innevånare. En mycket litendel, , av alla svenska hushåll saknar , men av dessa bor många iskärgårdsområdena. I takt med att telekommunikationernaförbättras skapas nya möjligheter för näringsverksamhet pådistans från kunder och uppdragsgivare. Detta är bra.Postverket däremot aviserar en kraftig försämring.Ytterligare försämring av servicen inom dessa områdenär absolut orimlig. Ambitionen måste vara att ävenskärgårdsborna skall erhålla tillfredsställandesamhällsservice. Det går att finna lösningar med hjälp avfantasi och god vilja. Samverkan mellan post, andramyndigheter och verk, företag och kommuner där man drarnytta av varandras kompetens, lokaler och transportmedelbör övervägas där förutsättningar finns. En lanthandel kanmycket väl vara knutpunkt för olika typer av service, t.ex.apotek och bankverksamhet.Den offentliga Post- och teleutredningen har kommitfram till att alla hushåll och företag även bör fåtillgång till den normala telefontjänsten till enhetliga priser.Enligt vår uppfattning är det viktigt att den solidariskataxesättningen bibehålls. Däremot bör det bli möjligt förteleverket att ta ut särskilda avgifter för abonnemang ifritidshus på anlägsna platser. Borttagandet av mindrelönsamma telefonautomater i skärgården är en allvarligförsämring av servicen på de små orterna -- telefoner kanrädda liv.SjöfartTransporter till sjöss är ett relativt energisnålt sätt attfrakta människor och gods. Tyvärr är sjöfarten inte såmiljövänlig som den skulle kunna vara. Det finns mycket attgöra för att förbättra sjöfartens miljövänlighet, säkerhetoch effektivitet.För att trygga kusttillsyn och säkerhet är det viktigt attlots- och fyrverksamheten hålls på en rimlig nivå.Hårdare tag mot farligt gods i hamnarSlarv och ekonomiskt lättsinne är några orsaker till attfartygsbefäl medvetet släpper ut olja till havs.Inte sällan begås brott mot bestämmelserna för hurmiljöfarligt gods skall hanteras i hamn. De som interespekterar reglerna bör få mer kännbara påföljder. Bådetullen och länstrafikgrupperna bör förstärkas så att fler''flygande'' kontroller kan göras.När uppgifter om fartygslasterna saknas kan följdernavid en ev olycka bli katastrofala. Räddningspersonalensmöjlighet att göra en effektiv insats minskar somde kan utsätta sig för stora risker.Detta är ett problem som bör uppmärksammas avlänsstyrelser och andra berörda myndigheter.Oljetransporter i skärgården -- ett ständigt hotVäldens tankerflotta består till oroväckande stor del avomoderna och föråldrade fartyg som utgör en ständig faraför den miljön. Vid en oljeolycka blirkonsekvenserna för havet och djurlivet katastrofala ochkostnaderna för saneringsarbetet uppgår tillmångmiljonbelopp. Inte minst oljekatastrofen vidShetlandsöarna /93 bekräftar det hot somoljetransporterna utgör. Säkerhetskraven regleras till stordel av internationella avtal, men detta hindrar inte Sverigefrån att gå vidare och ställa högre krav på fartyg somtrafikerar svenska vatten och anlöper svenska hamnar.Kemikalieprodukter skall numera transporteras i fartygmed dubbelskrov, samma krav borde självfallet även gällafartyg som skall frakta petroleumprodukter. börverka för att samtliga inför liknande regler.Många transporter sker genom skärgårdens känsligastedelar helt i onödan. Genom att flytta ut hamnverksamhetentill och skulle de känsligasteområdena i inte beröras av dettaproblem. Dessutom skulle ett stort antal tunga transportergenom undvikas. Därför finns detingen anledning att öppna någon ny farled och projektetmed Rödkobbsleden bör således ej påbörjas. Möjlighetenatt bygga en pipeline för oljetransporter bör prövas.Färjetrafiken kommer sannolikt att öka i Östersjönunder . De baltiska staternassjälvständighet och omvälvningen i gör att turismoch handel mellan länderna kommer att öka. Dettakommer att ha stor betydelse för kommunerna längs helaÖstersjökusten.Vi är självfallet mycket positiva till ökat utbyte ochkontakt med våra grannländer. Vi vill erinra omatt det är angeläget att vi kommer överens om miljökravsom är anpassade för vad miljön tål. Beträffandefärjetrafiken är utsläppen alldeles för stora.Luftföroreningarna måste radikalt minskas. Svavelhalten ibunkeroljorna måste sänkas till samma nivå som tillåts påland. Rökgasrening ska vara lagfäst. Obligatoriskmiljödeklaration av bottenfärger skall omgående införas.NaturskyddsfondPrincipen ''förorenaren betalar'' skall givetvis även gällai skärgården. En möjlighet är att inrätta en naturskyddsfondsom finansieras med passageraravgifter. Fonden kanexempelvis förvaltas av en från rederierna oberoendestyrelse sammansatt av företrädare frånskärgårdskommunerna, miljöorganisationerna,etc.Fondens medel skall kunna användas för t.ex.återställande av skadade stränder, forskning ochdokumentation i syfte att stimulera utvecklingen av enlevande skärgård.Regionalpolitiskt stödMerparten av det statliga regionala stödet riktar sig idagtill skogslänen. Situationen i skogslänen kan jämföras meddelar av t.ex. där ungefär 5 000personer bor på öar utan fast förbindelse. Därför finns detanledning att justera reglerna för regionalpolitiskt stöd såatt det även kommer skärgården till godo. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av småföretagarvänligpolitik, 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avfastighetstaxeringen i skärgården,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fullgodsamhällsservice i skärgården,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade beräkningsgrunder försektorsbidraget till skolan,45. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad säkerhet vid sjötransporterav farligt gods,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering avhamnverksamheten från hamn,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskning av luftutsläppen frånsjöfarten,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskning av svavelhalten ibunkeroljan,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ennaturvårdsfond,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det regionalpolitiskastödet.5