ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02Jo206 · 1993-01-26 00:00:00 — Spannmålsöverskottet och ideellt drivna ridskolor Flickors fritidssysselsättningar är närmast regelmässigteftersatta vad gäller ekonomiskt stöd, det visar en radundersökningar, bl.a. inom . Inte minstgäller detta inom ridsporten, där flickorna är i klarmajoritet.Att i dagens ekonomiska läge begära förstärkta bidragtill ridsporten är knappast görligt, däremot finns det storamöjligheter att hjälpa den ideella ridverksamheten utan attdet kostar vare sig stat eller kommun ett öre.Foderkostnaderna är en stor post i ridverksamheten.Trots sänkta inlösenpriser ligger priserna högt, de ideelltdrivna ridskolorna har ju heller ingen möjlighet att dra avingående moms.Samtidigt säljs den svenska överskottsspannmålen påvärldsmarknaden till dumpingpriser, i den mån man överhuvud taget lyckas att finna köpare. finns havrekvar i regleringskassan.Tillåts de ideellt drivna ridskolorna att köpa havre till depriser spannmålskassan får ut på världsmarknaden innebärdet sänkning av foderkostnaden. Detta gör det i sintur möjligt för ridsportföreningarna att hålla sina avgifter pånuvarande nivå, vilket torde vara minst sagt viktigt när nukommunerna rustar ned sin fritidsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för ideellt drivnaridskolor att få del av världsmarknadens prissättning påsvenskt spannmålsöverskott.
mot · GG02Jo207 · 1993-01-26 00:00:00 — Det finns i vårt land ett antal anläggningar förtillverkning av s.k. grönmjöl, bl.a. i , Östergötlandoch . Råvaran utgöres av eller gräs somskördas i tidigt utvecklingsstadium och som hetluftstorkas.År 1991 beslöt att för budgetåren 1991/92 och1992/93 bevilja samma arealstöd för denna vallfoderodlingsom för spannmålsodling.För /94 föreslår regeringen i prop1992/93:100 oförändrat stöd. I samma proposition kommerdock regeringen med ett annat förslag som på ett avgörandesätt kan komma att rubba förutsättningarna för produktionav grönfoder intill dess blir medlem i EG.Förslaget innebär att införselavgiften på utländskaproteinråvaror avvecklas vilket torde innebära att priset påproteinfoder minskar. Vidare kommer vi när EES-avtaletträder i kraft att få en ny fodermedelslag genom vilkensyntetiska färgmedel, att blanda i värphönsfoder för attfärga ägg-gulan, blir godkända. Detta kommer att innebäraatt efterfrågan på grönfoder -- som används somfärgmedel -- minskar.Ovan nämnda åtgärder är ett led i anpassningen till EG-förhållanden på fodermarknaden. De beräkningar som kan göras tyder på att vi kommer att kunna fortsätta attproducera grönmjöl i sedan vi blivit medlemmar iEG. Men om ifrågavarande företag skall överleva intill dessSverige blir medlem i EG bör villkoren även på dettaområde anpassas till EGs.Av ovan nämnda proposition framgår ej i vad månregeringen låtit företaga beräkningar med anledning av depåtalade förändringarna som kommer att beröraproduktionen av grönmjöl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen till riksdagenåterkommer med en plan för hur produktion av grönmjölkan upprätthållas intill dess vi blir medlemmar i .
mot · GG02Jo211 · 1993-01-26 00:00:00 — Hjälp till högt skuldsatta jordbrukare Situationen i det svenska jordbruket är besvärlig.Lönsamheten är för dålig, det innebär att de jordbrukaresom har stora skulder kämpar en ojämn kamp mot räntoroch andra kostnader. Det förutsågs i 1990 årsjordbrukspolitiska beslut att avregleringen i jordbruketkunde ge problem för högt skuldsatta. Därför avsattespengar för att kunna hjälpa jordbrukare som hamnade ibesvärliga situationer, utan att själva vara skuld till det.Omställningen och avregleringen av jordbruket är imånga fall besvärlig, med sjunkande priser för produkternagår lönsamheten ner och det kan ge upphov till akutaekonomiska kriser. Avsikten med beslut var attjordbrukspolitiken skulle bli mer långsiktig, men det harinte blivit så. Ansökan om medlemskap i och ändringenav EG:s jordbrukspolitik har gjort att osäkerheten blivitstor. Det senaste årets torka har för stora delar av landetytterligare försämrat jordbrukares ekonomiska situation.Hittills har de medel, som får disponeras för hjälp tilljordbrukare med ekonomiska problem, använts mycketlite. Detta delvis beroende på oklara och alltför snävabestämmelser. Det är naturligtvis svårt för den drabbadejordbrukaren att bevisa att det är avregleringen avjordbruket som är orsaken till de ekonomiskasvårigheterna. Resultatet har blivit att ingen hjälphar getts. Att det är så här är inte bra.Efter årets torka kan vi förvänta oss att fler jordbrukareär i behov av hjälp. Ofta handlar det om nystartadejordbrukare, som av naturliga skäl är mest utsatta. Vi anseratt man, vid tillämpningen av stödet till jordbrukare somhar ekonomiska problem, inte skall vara så restriktiv somhittills. Det faktum att det är låga priser beroende påavregleringen av jordbruket i kombination med dålig skördfår inte innebära att jordbrukarna inte får hjälp. Vi anseratt de jordbrukare som drabbas på detta sätt inte själva ärskuld till den uppkomna situationen och skall därför kunnafå hjälp. Det måste enligt vår uppfattning vara ett viktigtsamhällsintresse att sådana här situationer inte leder tillkonkurs.En konkurs för ett jordbruksföretag är en katastrofeftersom även den privata ekonomin raseras. Det finnsingen gräns mellan företaget och den egna ekonomin.Därför skall samhällets insatser vara sådana att dejordbruksföretag som har en möjlighet att överleva geshjälp. För att det skall vara möjligt skall stödet kunnamöjliggöra rekonstruktion av lantbruksföretaget. Då är detviktigt att komma in och att bedömningen inte är såsnäv som . Med hänvisning till anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hjälp till jordbruksföretag somär hårt skuldsatta.
mot · GG02Jo212 · 1993-01-26 00:00:00 — Analys av lantbruksföretagens ekonomiska situation Vi ser nu alltmer de negativa konsekvenserna av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut. Många lantbruksföretag drabbasmed full kraft av betalningsproblem. näromställningsbeslutet togs till 1992 har jordbrukets totalainkomster sjunkit från 31,9 miljarder till preliminärt 27,6.Kostnaderna låg 1990 på 26 miljarder. Driftöverskottet harsåledes minskat från 4,8 miljarder till 1,3 miljarder. Den såkallade täckningsgraden har med andra ord sjunkitdramatiskt och det blir helt enkelt inga pengar över för attbetala arbetsinsatsen. Dvs lantbrukaren blir utan lön. Dethandlar om en mycket hårdhänt hantering av en yrkeskårsom normalt sett har längre arbetstid än andrayrkesgrupper.När garantipriset sänks till för låga nivåer blir detomöjligt för den enskilda lantbrukaren att producera utanförlust hur skickliga han/hon än må vara. De ekonomiskaproblemen för lantbruksföretagen leder till att storakapitalvärden kan gå förlorade somarbetslösheten på landsbygden kommer att öka högstpåtagligt. Utslagningen av lantbruksföretag har också ökathögst dramatiskt sedan omställningen påbörjades. Enkonkurs i ett lantbruk är inte som en vanligbetalningsinställelse i ett aktiebolag. Här rör det sig ompersonliga och familjemässiga tragedier där ekonominraseras , där familjen tvingas bryta upp frånett boende och en bygemenskap som kanske fungerat igenerationer.Det är enligt min mening nödvändigt att regeringen,genom jordbruksverket eller på annat sätt, skaffar sig enbild av problemens omfattning och att initiativ tas till attsöka framkomliga vägar för att rädda så mycket som möjligtav det svenska jordbruket. Lantbrukare medbetalningsproblem bör uppmanas ta upp förhandlingar medlångivande bank om vissa ränteeftergifter och vissamorteringsfrihet. Regeringen bör bidra med stöd tillränteeftergifterna. Några tusen betalningsinställelser inomjordbruket innebär att viktiga kunskaper går förlorade. Detinnebär vidare att man kan tala om en levandelandsbygd och öppna landskap. Dessutom får enkonkursvåg inom lantbruket en mycket negativ inverkan påde banker som lånar till jordbruksföretag. De störstaproblemen finns hos lantbrukare som köpt gårdar ellerinvesterat i stora nyanläggningar . För demslår skuldfällan samman och förmågan att sköta räntor ochamorteringar upphör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att regeringen tarinitiativ till en snabb problem- och åtgärdsanalys avlantbruksföretagens ekonomiska situation.
mot · GG02Jo214 · 1993-01-26 00:00:00 — avvecklades importstoppet för äpplen ochpäron. Den yrkesmässiga fruktodlingen kompenseradesmed bl.a. tullskydd och röjningsbidrag. Syftet var att genomröjning av gamla odlingar som ersattes med nya modernaskulle produktivitet och konkurrenskraft öka. Detta var enganska drastisk men nödvändig omläggning som ocksåmöttes positivt från många odlare. Utöver röjningsstödetsatsade många odlare betydande kapital för nyplantering avfruktträd och satsning på ny odlingsteknik. På detta sätt sågman optimistiskt på möjligheterna att kunna möta denförväntade hårda importkonkurrensen.Från odlarsidan har alltså mycket gjorts för att anpassasig till den nya marknadssituationen. Dessutom harbetydande investeringar på fruktpackerisidan genomförts.Fruktodlingens konkurrenskraft gentemot importen harprövats på allvar först års säsong. Under 1990och 1991 var skördarna mycket små i och övrigaEuropa. Det rådde närmast brist på äpplen. Däremot ha1992 års säsong inte på långt när givit täckning förkostnaderna att producera frukt. Odlare som satsat hårt hartvingats i konkurs och ytterligare utslagning av odlare sominvesterat och satsat hotar.Det förefaller nu som om övergångstiden frånavvecklingen av importregleringen och anpassningen tillnya marknadslägen varit för kort.Uppenbarligen spelar också de betydandeexportsubventioner, som importen hit till erhållerfrån exportländerna, en betydande roll. Dessutom ärkostnaderna för tillfällig arbetskraft betydligt lägre ikonkurrentländerna. Odlingarna belastas ej heller av skattoch avgifter på handelsgödsel och växtskyddsmedel. ITyskland behöver t.ex. endast erläggas iarbetsgivaravgifter för tillfällig arbetskraft inom jordbrukoch trädgårdsnäring.Av det ovan nämnda framgår vikten av attproduktionsvillkoren mellan konkurrentländerna ärnågorlunda likvärdiga om konkurrensen skall ochnäringen fortleva.Riksdagen har tidigare beslutat uppdraga till dåvarandelantbruksstyrelsen, att följa och undersöka konsekvensernaav importstoppets avskaffande för frukt. På grund av dennu akut allvarliga situationen inom den yrkesmässigafruktodlingen, bör få i uppdrag attsnabbutreda situationen och föreslå lämpliga åtgärder föratt förhindra utslagning av svensk yrkesfruktodling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär beslut om ensnabbutredning av den yrkesmässiga fruktodlingenssituation.
mot · GG02Jo215 · 1993-01-26 00:00:00 — I propositionen anges att den svenska jordbrukspolitikenskall successivt harmoniseras med EGs gemensammajordbrukspolitik (CAP). Den påbörjade avregleringen iSverige bör följaktligen avbrytas, vilket innebär att det fastainlösenpriset bibehålls och arealstöd knutet till ettträdeskrav införs. Dessutom måste vi bibehålla ett visstexportstöd fram till ett förmodat uppgift var att föreslååtgärder för en successiv anpassning till CAP. På grund avatt regeringen valt att inte helt följa kommissionensrekommendationer, får svenska spannmålsodlare väsentligtförsämrade villkor och riskerar därmed att slås ut redaninnan de kan konkurrera på lika villkor inom CAP.För innevarande år kräver regeringen att avstödarealen skall anslutas till omställningsprogrammetenligt livsmedelspolitiska beslut för att erhålla ettarealbidrag av per hektar. Detta innebär attträdan är varaktig och således inte erbjuder någonflexibilitet i förhållande till nuvarande CAP, där möjlighetges till en roterande träda. Beslut om trädaenligt propositionen får därför allvarliga konsekvenser,eftersom marken inte enkelt kan återbrukas.Riksdagens beslut om trädeskrav kommer för sent.Stora delar av åkermarken är höstsådd och vid tidpunktenför beslut är troligen vårsådden klar. Det är därför orimligtatt begära att redan besådd mark skall anslutas tillomställningen.Mot bakgrund av den globala bristen på livsmedel och deregler som kommer att gälla vid ett förmodat svenskt EG-medlemskap, är det därför mer rationellt att temporärtbehålla nuvarande åkerareal. Det samladeproduktionsöverskottet kan, i stället för att dumpas påvärldsmarknaden, användas för riktad hjälp tillkatastrofdrabbade områden. Detta innbär att uppköp avlivsmedel bör i första hand göras i . Medel för dettabör tas ur budgeten för katastrofbistånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att trädeskrav för erhållande avarealstöd inte skall erfordras ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för användning avöverskott av jordbruksprodukter fram till ett förmodat EG-inträde,3. att beslutar att medel ur biståndsbudgeten1993/94 får användas för utnyttjande av jordbruketsöverskott som riktad hjälp till katastrofdrabbadeområden.1
mot · GG02Jo218 · 1993-01-26 00:00:00 — I budgetpropositionen, bilaga 10, sägs attförutsättningarna för det jordbrukspolitiskaomställningsprogrammet väsentligt har förändrats. Detta ärett riktigt konstaterande. Men borde inte detta då innebäraatt beslutet i grunden måste omprövas? Om vi skall ha ettsvenskt jordbruk även fortsättningsvis så borde ju rimligenåtgärderna vidtas därefter. Då får det ju inte bli så att innanett eventuellt EG-inträde är klart, det svenska jordbruketutsätts för stora konkurrensnackdelar, såsom annorlundanivåer ifråga om priser, gränsskydd och exportstöd.Exempelvis kommer ju ko- och mjölkproduktionen attdrabbas mycket hårt.Vad det ytterst handlar om, är om vi skall ge ett avvärldens bästa jordbruk chans att på någorlunda lika villkorkonkurrera med andra länders jordbruk. En omställningenligt de villkor som presenteras ger inte jordbruket denmöjligheten.Det kan omöjligen vara det svenska folkets vilja att detjordbruk som har en mycket bra djurhållning, som hitintillssagt nej till bestrålning av mat, hormonbehandling ochtillväxtantibiotika, inte skall få en rimlig chans att hävda sigmot en livsmedelsproduktion där reglerna och kraven ärhelt andra.I har vi ställt allt högre krav påvårt jordbruk och vår livsmedelsproduktion. Många gångerhar dessa krav och regler inneburit försämrade ekonomiskavillkor och extra arbete för jordbrukets utövare, utan attdessa har kompenserats fullt ut genom högre ersättning.Många gånger har man protesterat och knorrat över skärptakrav, men i stort sett har man från jordbrukshåll ställt uppfullt ut för att infria de nya kraven.Det finns i vårt land en stark opinion för en levandelandsbygd, för en livsmedelsproduktion av hög kvalitet.Självfallet måste också då samhället ta konsekvenserna aven sådan önskan och ge vårt lands jordbruk reellamöjligheter att svara upp mot detta.Ett förslag är att regeringen omgående omprövarvillkoren för den svenska jordbrukspolitiken, så att inte detsvenska jordbruket slås ut innan ett eventuellt svensktinträde i EG skett.I en sådan omprövning bör överläggningar upptasmellan regeringen och företrädare för jordbruket.Regeringen bör därefter återkomma till medförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbruketsomställningsprogram.
mot · GG02Jo219 · 1993-01-26 00:00:00 — Fritidsodlarna köper stora mängder svenskproduceratväxtmaterial till sina trädgårdar. De uppskattar att färskaträdgårdsprodukter, oftast odlade helt utanbekämpningsmedel, saluförs. Den omfattandefritidsodlingen är därför knappast ett hot mot svenskträdgårdsnäring utan tvärtom bidrar man till en ökadefterfrågan på svenskodlade trädgårdsprodukter. En bredbas av kunniga och intresserade amatörodlare har även storbetydelse för tillkomsten av nya småföretag.Ett avskaffande av prisregleringsavgiften påhandelsgödsel som beslutades l992 får till följdallvarliga konsekvenser för verksamheter inomträdgårdssektorn som till stor del finansierasav återförda prisregleringsavgifter.Till de verksamheter som är beroende av återfördahandelsgödselavgifter hör den som bedrivs vidTrädgårdsodlingens Elitplantstation i Balsgård. Desshuvudsakliga uppgift är att förse trädgårdsodlarna medfriskt och sortäkta växtmaterial. Produktionen ochförsäljningen av s.k. E-plantor från Elitplantstationen harfått allt större omfattning. Frågan om hur stationensverksamhet skall kunna fortsätta att utvecklas, med deförändringar som kommer genom attprisregleringsavgiften på handelsgödsel avskaffats, måste fåen lösning.Inom har tidigarefritidsodlingen inte uppmärksammats särskilt. haremellertid i byggts upp en försöksverksamhet förfritidsodling, vilken också äventyras.Minst lika viktigt är emellertid att verksamheten inomfritidsodlarnas egna organisationer kan fortsätta attutvecklas. I mer än två tredjedelar av alla hushåll i Sverigeägnar man sig åt trädgårdsskötsel. Detta är en viktigverksamhet inte enbart för odlarna själva utan för helafolkhushållet.Betydelsen av trädgårdsodling som fritidssysselsättninghar varit grovt underskattad i vårt land. Insiktenhar ökat om att stadsmänniskorna lever i ett ekologisktsystem som är utsatt för stora påfrestningar.Trädgårdsodling är ett närmast oslagbart sätt att i sin egenlivsföring tillämpa kunskapen om det naturliga kretsloppet.Trädgårdsorganisationerna och deras föreningsaktivamedlemmar är i detta sammanhang en viktig resurs föropinionsbildning. Deras tidskrifter, informationsmaterial,odlingsrådgivning och studieverksamhet utgör den grundför verksamheten för vilken hitintills har kunnat användabidragen ifrån handelsgödselsavgiftsmedel. Detta harmedverkat till en ekologisk inriktning av fritidsodlingen,som riskeras att minimeras.Riksdagen har genom uttalande konstaterat att deverksamheter som här beskrivits är samhällsnyttiga ochdärför måste nya finansieringsformer finnas. Det är därförenligt min mening angeläget att den interdepartementalaarbetsgrupp för dessa frågor, som enligt uppgift har kommitigång med arbetet, lämnar förslag till lösning avuppgiften att finansiera verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för fritidsodlingen medanledning av att prisregleringsavgiften på handelsgödsel haravskaffats.
mot · GG02Jo220 · 1993-01-26 00:00:00 — Det är ett obestridligt faktum att den danska bonden fårmer betalt för brödsäden än den svenska bonden trots attbrödet har ett klart lägre pris i än i . Detsunda förnuftet säger att det borde vara tvärtom. Menjordbrukspolitiken i styrs inte av sunt förnuft utanav särintressen med LRF i spetsen. Det svenska jordbruketsubventioneras med skattemedel. Men vilken nytta görbidragen för bonden, för konsumenten? Uppenbarligeningen alls om man jämför med . Vart tar bondenspengar vägen? Det tycks till och med vara så att ju störresubventionerna är desto mindre tjänar bonden.De utredningar som gjorts ger inte klara svar påfrågorna. Det krävs en ordentlig kartläggning och utredningom vart skattepengarna tar vägen. Vilken nytta görbidragen? Bidragen måste sålunda snabbt utvärderas. Ensådan utredning bör självfallet genomföra en jämförandestudie med och söka finna orsakerna till attbrödet är billigare i än i trots att bonden iDanmark för mer betalt för brödsäden.Utredningen bör också lämna förslag på hurstödpengarna skall kunna återvinnas till statskassa i de fallmedlen hamnat i fel fickor. Med hänvisning till den anförda hemställsatt hos regeringen begär en skyndsamutredning om vem som gör och har gjort den verkligaförtjänsten på det svenska jordbruksstödet med förslag tillhur felaktigt utbetalade eller feldestinerade eller felanvändamedel skall kunna återvinnas till statskassan.
mot · GG02Jo221 · 1993-01-26 00:00:00 — Svensk produktion av konsttorkat grönfoder I produceras ca 10--15 000 tonkonsttorkat grönfoder, främst lusern. Detta kan jämförasmed produktionen inom EG som varit ca3,varav svarar för 340 000 ton.Den svenska produktionen är som framgår jämförelsevisliten.I samband med omställning-90-programmet uppstodstor turbulens på marknaden för torkat grönfoder. Genomett ingripande med en fempartimotion i riksdagenbeslutades dock om en viss kompensation som bidragit tillatt det nu råder någorlunda balans på marknaden även ompriserna fortfarande släpar efter.Det förslag till slopade importavgifter på proteinfodersom nu föreligger kommer drastiskt att försämra näringensvillkor. Därtill skall läggas konsekvenserna av den nya lagsom m a a kommer att gälla från sommedger att syntetiska färgämnen får användas ivärphönsfoder för att färga äggulan. används för dettadet genom valltorkarna producerade grönmjölet.Kombinationen billigt sojamjöl och tillåtna syntetiskafärgämnen kommer helt att förrycka konkurrenssituationenför svenskproducerat torkat grönfoder, och näringensmöjligheter att överleva fram till en fullständig EG-anpassning kommer att vara mycket små.Ett problem i sammanhanget är dessutom att mångaodlare lagt areal i omställning och därmed förbundit sig attinte öka arealen prisreglerade grödor. Den areal mananvänt för odling av vall till valltorkarna kan således inteplöjas upp och besås med spannmål eller oljeväxter ihändelse av att torkarna tvingas upphöra med sinverksamhet.De beräkningar som gjorts talar för att svenskproduktion av torkat grönfoder kommer att haförutsättningar att kunna fortsätta sedan eventuelltblivit medlem i EG.Det enda rimliga för att näringen skall överleva fram tilldess är att en anpassning till EG:s villkor sker redan nu.EG:s stödsystem fungerar i korthet enligt följande:Varje år fastställs ett skäligt riktpris, som skall täckakostnaderna för odling, skörd, torkning och lagring. Varjemånad fastställs sedan ett världsmarknadspris för en ''korg''av fodermedel. Mellanskillnaden mellan riktpriset och detsålunda beräknade ''världsmarknadspriset'' blir i principstödet.Möjligen kan det även finnas andra former för att säkraöverlevnaden fram till ett ev EG-medlemskap. I så fall bördetta klarläggas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen återkommermed en plan för hur den svenska produktionen avkonsttorkat grönfoder skall kunna upprätthållas fram till etteventuellt EG-medlemskap.