mot · GG02Sf512 · 1993-01-26 00:00:00 — Utbildning är ett av samhällets främsta medel för attfrämja välstånd och välfärd. Det gäller att ge ungdomarnaen internationellt sett konkurrenskraftig utbildning samt attge vuxna chansen till återkommande utbildning. Det ärviktigt att vi tar vara på den resurs de vuxna utgör och att viinte skapar ytterligare utbildningsklyftor.Trots att utbildningsnivån ökat påtagligt under desenaste årtiondena, saknar fortfarande avarbetskraften utbildning över folk- eller grundskola. Avdessa har närmare 800 000 personer kortare formell utbildning än . Dehögskoleutbildade inom industrin utgör endast ca 5 procentav de anställda. Generellt gäller alltså att utbildningsnivånbehöver höjas. Vi socialdemokrater lägger i andra motionerfram förslag om förstärkta insatser för utbildning ochkompetenshöjning.Om utbildningsutbudet skall bli tillgängligt och en reellmöjlighet för breda grupper, måste det åtföljas av generellaoch gemensamt finansierade studiestödssystem.Nuvarande stöd är indelat i tre huvudgrupper, nämligenett system för ungdomarna i gymnasieskolan, ett system förhögskolestudier och ett system för vuxnas studier pågrundskole-och gymnasienivå. Totalt avsätter staten ca 13 miljardertill dessa olika ändamål. Till detta kommer attfamiljepolitiken omfattar gymnasieungdomarna upp till 20års ålder så att t.ex. bostadsbidrag, bidragsförskott ochflerbarnstillägg utgår. Dessutom ansvarar kommunerna förrese- och inackorderingskostnader. För studerande påhögskolan finns bostadsbidragsmöjligheter ochreserabatter. Många vuxna finansierar sina studier på andravägar, t.ex. genom utbildningsbidrag, sjukpenning ellerrehabiliteringsersättning, arbetsskadelivränta, socialbidrageller i vissa fall med bibehållen lön.Det vore önskvärt med ett mera sammanhållet ochrenodlat studiestöd särskilt för vuxna. Helst borde det ocksåinnehålla en generell rätt till stöd, så att urval ochprövningar kunde minimeras. En samordning skulle dålättare kunna uppnås. Ett bra studiestöd minskar ocksåbelastningen på övriga trygghetssystem särskilt inomarbetsmarknadspolitiken.För närvarande sker en dramatisk försämring av statensfinanser. Ett stort budgetunderskott undergrävermöjligheterna för tillväxt och sysselsättning samt utgör etthot mot välfärden. Det är nödvändigt att sanera finanserna.Vi socialdemokrater är beredda att medverka tillutgiftsminskningar på sammanlagt för /94, dvs. samma omfattningsom regeringen föreslagit. Vi föreslår att skall geregeringen i uppdrag att utarbeta ett samlat, långsiktigt ochhållbart program för besparing och förstärkta statsfinanser.I detta samlade program skall åtgärder för budgetåret1993/94 fogas in på samhällsekonomiskt riktigt sätt.Ett beslut om ett långsiktigt program för sundastatsfinanser skall enligt vår mening fattas av riksdagenunder våren tillsammans med ett program för arbete,utbildning och tillväxt som redovisats i våra motioner. Detbesparingsprogram regeringen föreslagit i proposition1992/93:100 kan vi inte acceptera i nuvarande utformning.Mål för studiestödenDet övergripande målet för studiestöden är attmedverka till att de utbildningspolitiska målen uppnås.Studiestöden ska också undanröja ekonomiska, geografiskaoch sociala hinder för studier, samt genom sin nivå gefaktiska möjligheter att studera. Det är också viktigt attstöden står i samklang med samhällets fördelningspolitiskamål. En viktig målsättning är därutöver att reglerna skavara enkla och lättöverskådliga. Stöden bör också vara såneutrala som möjligt när det gäller val av utbildning. I vissafall har det dock varit nödvändigt att av rekryteringsskäl gebättre villkor, exempelvis utbildningsarvoden vid vissalärarutbildningar, särskilt vuxenstudiestöd vid YTH(Yrkesteknisk högskola), uppsökande verksamhet påarbetsplatser och förmånliga vuxenstudiestöd.Stöd till ungdomar i gymnasieskolanI av hög ungdomsarbetslöshet och då behovet ärsom störst att öka rekryteringen till gymnasieskolan, väljerregeringen att försämra studiestödet. Tvärtom borde manöverväga en förstärkning, åtminstone för åldersgruppenöver , för att kunna behålla så många som möjligt dettredje året samt att om möjligt locka tillbaka en del av demsom tidigare lämnat gymnasiet efter endast två läsår.Eftersom samhällsekonomin är hårt ansträngd ser inteheller vi någon möjlighet att föreslå en sådanförstärkning. Dock bör regeringens förslag om nedskärningav utgående studiehjälp avvisas.Det extra tillägget borde i enlighet med en från CSNframlagd rapport kunna föras in i bostadsbidragssystemet.Regeringen anger tekniska svårigheter som motiv till attinte föreslå en sådan förändring. Några verkliga försök attlösa dessa eventuella tekniska problem har dock inte gjorts.Det extra tillägget är den enda inkomstprövadedelen av studiehjälpen. Det utgår i huvudsak tillensamstående föräldrar. Därför borde man i anslutning tillförnyade överväganden gällande stödet till ensamföräldrarpå nytt ta upp frågan om samordning. Detta bör gesregeringen till känna. Efter en sådan förändring blirstudiebidraget den enda kvarvarande stödformen. Denenda prövning som förekommer är om man verkligenstuderar. Detta bidrag skulle kunna utbetalasdirekt till eleverna och därmed kanske en störrerekryteringseffekt skulle kunna uppnås. Regeringen böråterkomma till med förslag i denna fråga.Med anledning av våra förslag om fler utbildningsplatseri gymnasieskolan samt då vi motsätter oss regeringensbesparingsförslag, bör anslaget till studiehjälp höjas med711 . Vi har då räknat med ytterligare 35 000 studerande.Stöd till vuxna i gymnasieskola eller grundläggandeutbildningÅr infördes vuxenstudiestöden för att ersättainkomstbortfall vid studier. Genom lagstadgad rätt tillledighet för studier och en rätt till stöd, har många vuxnafått nya möjligheter i sitt arbete och i sitt liv. Dessa stöd harfram till finansierats med en arbetsgivaravgift. Parternapå arbetsmarknaden har alltså ansett att vuxnas utbildningvarit viktig. Stöden har styrts till dem som haft den kortasteutbildningen och till dem som varit svårast att rekrytera tillstudier. Tanken var, när stöden infördes, att alla i ett kortareperspektiv skulle kunna erhålla minst gymnasiekompetens.På sikt skulle högskoleutbildning göras möjlig för flertalet.Utvecklingen har dock inte blivit sådan. Avgiften har intehöjts nämnvärt och viss andel av medlen har använts tillandra ändamål. Genom att nivån på stöden höjtsså har allt färre fått möjlighet till studier.Den dåvarande socialdemokratiska regeringen tillsatte ifebruari 1990 en utredning för att se över vuxnasmöjligheter att finansiera studier. Dels i perspektivet attstöden var otillräckliga antalsmässigt, dels i perspektivet attutbildningsutbudet hade förändrats. Samordning nämndesockså som önskvärd.Förslag lämnades om generell rätt till ettförmånligt stöd för grundskole-och gymnasiestudier för vuxna. Med garantier för rätt tillstöd både för korta och långa studier skulleurvalsprövningar och därmed sammanhängande krångligadministration kunna undvikas. En särskild resurs skulleavsättas för facklig utbildning, och studievägledning ochuppsökande verksamhet skulle förstärkas. Viss samordningföreslogs också. Utredningens förslag har interemissbehandlats. I stället har stora nedskärningar gjorts påvuxenstudiestödsområdet av den borgerligariksdagsmajoriteten.Enligt vår uppfattning bör studiestödet till vuxna snarastbyggas ut enligt följande riktlinjer:Grundläggande utbildning bör erhållas utanskuldsättning. Kommunen har en skyldighet att anordnasådan utbildning. Invånarna har en laglig rätt till den. Detvore naturligt att också införa en rätt till studiestöd utanurvalsförfarande. Det skulle kunna ligga på en nivå sommotsvarar A-kassa eller utbildningsbidrag och i sin helhetutgöras av bidrag. För den som läser i studiecirkelform ellerpå annat sätt , kan ett sådant stödtimbaseras. Nödvändiga begränsningar kan sedan görasbeträffande ämnesval och nivå på utbildningen. Ett annatalternativ är att koppla nivån till studiemedlen men med100-procentigt bidrag. Detta skulle också gå att timbasera.Gymnasial utbildning för vuxna bör ges minst sammavillkor som , nämligen ett 65-procentigt bidrag förlånga studier och ersättning för kortare studier.Problemet är dock att 80--av dem som sökersärskilt vuxenstudiestöd får avslag. Utredningens förslag pådetta område var också här en generell rätt till stöd, mendet förutsatte samordning med utbildningsbidragssystemet.Eventuellt borde man i stället samordna medstudiemedelssystemet, som ju är alternativet för många,och som är ett rättighetssystem utan särskilturvalsförfarande.Studiemedel skulle kunna utgå men med en högrebidragsandel för denna grupp. En förutsättning är dock attnivån blir likvärdig med vad som kan utgå i dagens system.För kortare studier bör som utgå en ersättning pertimme. Eventuella begränsningar kan göras genomkoppling till ämnen och nivå på utbildningen.Internatbidrag har som en given plats i ett nyttsystem. Möjlighet till kollektiv ansökan bör också finnas, dådet visat sig vara den effektivaste formen för att nålågutbildade.Aktiv uppsökande verksamhet är kärnan i ett framtidastudiestöd för vuxna. Förutom den skyldighet kommunernahar bör medel avsättas för uppsökande verksamhet påarbetsplatserna. Erfarenheterna av tidigare sådanverksamhet är mycket goda. Bidrag ska också kunna ges tillinventering av utbildnings- och kompetensbehov i företagenom parterna söker gemensamt.Regeringen bör återkomma till med förslagom ett sammanhållet och samordnat studiestöd för vuxna igrundläggande och gymnasial utbildning enligt de riktlinjervi förordat. bör ge regeringen detta till känna.Med anledning av situationen på arbetsmarknaden bördock redan nu vissa åtgärder vidtas. Som en följd av vårmotion om ytterligare utbildningsinsatser bör anslaget tillSVUX öka med och anslaget tillSVUXA öka med . Vi har då räknat med att ytterligare5 000 personer kan erhålla SVUX och ytterligare 24 000 personer kan erhålla SVUXA.I samband med detta bör reglerna för SVUXA ändrasnågot. SVUXA bör för den som fyllt och i övrigtuppfyller villkoren kunna utgå för kortare (dvs. högst tvåterminer), valfria studier på alla nivåer, alltså ocksåhögskola av . Under dennaperiod bör också åldersgränsen sänkas till och kravetom förvärvsarbete ändras till , för studier pågrundskole-och gymnasienivå. Detta bör underlätta för arbetslösaatt söka sig till det ordinarie utbildningssystemet. SVUXAbör också kunna utgå till personer som blivit varslade.Arbetsförmedlingen ska således stimulera de arbetslösa attvälja utbildning och kunna hänvisa till SVUXA. Dettainnebär att arbetslinjen inom arbetsmarknadspolitikenkompletteras med en ''utbildningslinje''.Vuxenutbildning genom studiecirkel, kortkurs påfolkhögskola eller enstaka ämnen i kommunalvuxenutbildning är en verksamhet som många vill delta i föratt förkovra sig. Emellertid har anslaget till korttidsstöd ochinternatbidrag nu urholkats så kraftigt, att många inte ensanser det lönt att göra ansökan. Om anslaget höjdes skulleflera personer som tillhör vuxenutbildningens målgruppkunna studera, vilket i sin tur bidrar till enkompetensutveckling av medborgarna. Ersättningsnivånför korttidsstudiestödet bör höjas från till 75kronor och internatbidraget bör vara 370 kronorper dygn. I samband med detta bör den kollektiva ansökanåterinföras.Som tidigare nämnts anser vi att kärnan i hela systemetär den uppsökande verksamheten. Vi föreslår därför attanslaget till uppsökande verksamhet och utbildning avstudieorganisatörer återinförs. Anslaget F 5 blir med vårtavslagsyrkande på besparingen och med de nya satsningarvi föreslagit totalt 3 . Vårt förslag till fördelning inomanslaget är följande: Korttidsstudiestöd och internatbidrag251 miljoner, särskilt vuxenstudiestöd 1 265,1 miljoner, särskilt vuxenstudiestöd till arbetslösa 1 561,5 miljoner och till uppsökande verksamhet m.m. 70miljoner. bör 2,7 miljoner föras över från dettaanslag till administration. Förslagen ligger helt i linje medden fördelning som föreslagits i CSN:s anslagsframställningför det kommande budgetåret.Studiestöd för högskolestudierStudiemedelssystemet reformerades från den 1 januari1989 efter förslag från den dåvarande socialdemokratiskaregeringen. Nivån på studiemedlen höjdes avsevärt ochbidragsdelen sexdubblades. Detta blev möjligt dels genomen omfördelning av subvention från återbetalningssidan tilldirekt bidrag, dels genom ytterligare budgetmedel. Pååterbetalningsområdet gick man över från annuitetslån tillatt återbetala i procent av inkomsten.Mycket stor politisk enighet rådde om de grundläggandeprinciperna för förändringen, nämligen överföringen avsubventionen till tilldelningssidan, studiebidragets ochlånets nivåer samt återbetalningssystemets nyakonstruktion. Redan från början uppdrogs till CSN() att utvärdera dessa nyaregler särskilt med hänsyn till skuldutvecklingen.Riksdagen har därefter justerat fribeloppsreglerna samtbeslutat bibehålla det s.k. som ger reserabatterpå tåg, flyg och vissa busslinjer.Under 1970-och 1980-talen gällde studiestödsdebatten oftast nivån påstudiemedlen. Många utredningar visade klart att nivån varotillräcklig. Några mindre höjningar gjordes under årenslopp, men först blev nivån allmänt accepterad.Debatten har därefter gällt skuldutvecklingen. Med vårthöga ränteläge finns det naturligtvis anledning att oroas.Lånet har ju numera normal ränta. Den fastställs för varjeår av regeringen och skall vara viss andel av statensupplåningsränta. Häri ligger en räntesubvention sommotsvarar en allmän avdragsrätt vid beskattning.Flera utvärderingar visar att systemet i huvudsak är braoch att man efter normallånga studier och med normallöneutveckling klarar att återbetala sina skulder inom rimligtid, dvs. Dock har skatteomläggningens effektermed i praktiken en kraftig räntehöjning påverkatrelationerna mellan bidrag och lån . Det voreönskvärt om den tidigare fördelningen kunde bibehållas.Ansökningarna om studiemedel har ökat mycket kraftigtunder senare år. Viss del kan förklaras av lågkonjunkturenoch av ett större utbildningsutbud. Viss del kan helt klartförklaras av att i princip alla hinder tagits bort som gällerstudiemedel vid utlandsstudier. Viss del måste docktillgodoräknas systemets goda sidor. Man kan dock märkaen större medvetenhet om skuldsättningen hos destuderande. Allt fler tar ut endast bidragsdelen eller lägrelånebelopp. Ekonomisk rådgivning ingår numera som enförmån vid utbetalning av studiemedel.Den borgerliga regeringen har gjort en egen översyn avstudiestödssystemen och då i huvudsak av studiemedlen. Enpromemoria har presenterats. Denna ska nuremissbehandlas.Vi är naturligtvis öppna för en diskussion omstudiemedelssystemets framtid, när pågående analyser ärfärdiga. Främst bör en bred remissopinion inväntas. Ovannämnda mål bör dock gälla också i fortsättningen. Åtgärderbör som tidigare nämnts vidtas för att hålla nereskuldsättningen. Det kan göras genom förstärkning avstudiebidraget, genom att skärpa meritprövningen, genomförändring av antalet terminer med generell rätt till stöd,genom förstärkt studierådgivning, genom förändringar iutbildningsorganisationen eller ytterligare insatser förekonomisk rådgivning.När det gäller återbetalningssystemet måste man tänkasig extra noga för, eftersom man vid varje förändring avskärpningskaraktär måste inrätta ett helt nytt system. Vi harredan två system. Om det bedöms nödvändigt med etttredje system, vore det bäst både för de studerande och uradministrativ synpunkt, om man gjorde så små justeringarsom möjligt. Nivån på den procentuella återbetalningenkan säkert diskuteras, men det kräver i sin tur ettlåginkomstskydd.En allmän förutsättning för att man ska kunna vidtaåtgärder som exempelvis skärpta meritkrav, är att endemokratisk beslutsprocess återinförs. Denna frågautvecklas ytterligare nedan. I samband med förändringar istudiemedelssystemet bör samordning medvuxenstudiestöden också prövas. bör geregeringen till känna att det fortsatta beredningsarbetet börges den inriktning som angivits ovan.Genom våra förslag på utbildningsområdet berörs ocksåstudiemedelsanslaget. Detta bör höjas med 306 miljonerkronor. Vi har då räknat medel för ytterligare ca 20 000 studerande i olika former av utbildningar.Vi har i en annan motion redovisat vår syn påstudiemedlens nivå.Låneverksamheten i studiemedelssystemet föreslås ibudgetpropositionen i större utsträckning bliavgiftsfinansierad. Bl.a. skall en uppläggningsavgift pålånen kunna tas ut. Vi godtar detta förslag men vill ha enannan teknik för hanteringen. För att undvika rundgång avpengar och för att ge CSN ytterligare incitament tillrationaliseringar och besparingar, är det rimligt att CSNdirekt får foga över avgiften. I stället kan CSN:sadministrationsbidrag minska. Vi yrkar alltså avslag påförslaget om ett nytt anslag. Regeringen bör återkomma tillriksdagen i frågan.En avgift på det s.k. har också aviserats. Vikommer att ta ställning till detta när förslag föreligger. Dåhar vi också resultatet av pågående förhandlingar omreserabatternas innehåll. En av fördelarna med CSN-kortethar varit att det varit lätt att administrera. Det är viktigt attockså i fortsättningen kunna ha en enkel administation.Beslutsprocess och administrationStudiemedels- och vuxenutbildningsnämndernaavskaffades av den borgerliga riksdagsmajoriteten från den1 egentligen utan sakliga skäl. Detta har fått tillföljd att allt demokratiskt inflytande försvunnit när detgäller studiestödsfrågor. Nämnderna hade tidigare handlagtca 20 000--25 000 ärenden . Det kunde gälla urvalsfrågor,meritprövning, dispens från åldersregler m.m. Oftasthandlade det om svåra avvägningar ochskälighetsbedömningar. Enkla ärenden avgjordes givetvispå kanslinivå. Man kan inte överklaga ett beslut överhuvud taget. Detta är självklart helt oacceptabelt.Vi angav redan i samband med beslutet om nämndernasavskaffande, att vi var beredda att diskutera förändringarbeträffande nämndernas utformning och arbetsuppgifterallt eftersom man gjorde förändringar av studiestöden. Vihar samma inställning . Utgångspunkten måste dockvara att regionalt förtroendemannainflytande ska finnas iför medborgarna viktiga studiestödsbeslut, där urvals- ochskälighetsbedömningar förekommer. Det är också viktigtmed ett reellt studerandeinflytande. Möjlighet attöverklaga måste återinföras. Dessa frågor blir än meraktuella om man överväger skärpningar av olikaregelsystem.Vad vi anfört om demokratiskt inflytande ochöverklagandemöjligheter bör som sin mening geregeringen till känna.Administrationen av studiestödssystemen har fungeratmycket väl . Våra förslag under olika avsnittovan kommer att medföra förändringar förstudiestödsmyndigheten. Vi förutsätter att detta vägs in i ettfortsatt beredningsarbete. Önskvärt är att stor beredskapkan upprätthållas för regional och lokal verksamhet, så attgod kontakt kan bibehållas med olika utbildningsanordnareoch med numera geografiskt spridda studerande. Våraförslag om aktiv uppsökande verksamhet och en storsatsning på återkommande utbildning gör detta än merangeläget. Vad vi här anfört om administration bör gesregeringen till känna.Förslagen i denna motion får direkta konsekvenserockså på den administrativa sidan. Anslaget till CSN bördärför höjas med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att hos regeringen begära ettsamlat, långsiktigt och hållbart program för stärktastatsfinanser,12. att avslår proposition 1992/93:100 vad avserbesparingar på anslagen Studiehjälp m.m. och F 5Vuxenstudiestöd m.m.,3. att beslutar att i bilaga 9, anslag F 3Studiehjälp m.m., för /94 öka anslaget med711 utöver regeringens förslag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning vad gäller det extratillägget i studiehjälpen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalning av studiebidrag,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett sammanhållet och samordnatstudiestöd för vuxna,7. att beslutar att inom en ram på 3 150 300 000kr för anslag F 5 Vuxenstudiestöd m.m. i bilaga 9 /94 fördela anslaget i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att beslutar om sådan ändring istudiestödslagen att SVUXA kanutgå på ett mera flexibelt sätt i enlighet med vad som anförtsi motionen,9. att beslutar om sådan ändring istudiestödslagen som anförts om korttidsstudiestöd,internatbidrag och kollektiv ansökan,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen avberedningsarbetet beträffande studiemedelssystemet,11. att beslutar att i bilaga 9, anslag F 4Studiemedel m.m. för /94 öka anslaget med306 utöver regeringens förslag,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratiskt inflytande ochöverklagandemöjligheter i beslutsprocessen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om administrationen avstudiestödssystemen,14. att beslutar föra frånanslaget F 5 till anslaget Centrala studiestödsnämndenm.m.