mot · GG02K824 · 1993-01-26 00:00:00 — Hovstatens ställning i statsbudgeten m.m. föreslår att hovstaten utgår urstatsbudgeten så att kungahusets åtagande kan finansieraspå annat sätt. För statens del kan detta ske så attkungligheter arvoderas för de tjänster de utför i riketstjänst. föreslår vi att Riksantikvarieämbetetövertar ansvaret för vissa byggnader och egendom som nuförvaltas av hovet och som det kan vara av riksintresse attbevara. För detta bör verket tilldelas särskilda medel. Dettabehandlas i en speciell motion med anledning av åretsbudgetproposition.Det anses att kungahusets medlemmar är populära ochefterfrågade för studiebesök och för att officiera vid olikaceremoniel. Vi tror därför att denna institution nu kanavföras från statsbudgeten och ges en friare och meroberoende ställning.När det gäller representation så kan staten, läsfinansdepartementet, begära in offert från hovet påvad olika tjänster kostar och med utgångspunkt i sinekonomi/hushållning beställa de tjänster som anses varabehövliga för statens del. Prissättningen är givetvis hovetssak men en prislista där utrikes representation kostade mestoch exempelvis ceremonierna i samband med agremang haren lägre kostnadsnivå är fullt tänkbar.Länsstyrelserna kan på liknande sätt göra bedömningaröver vilka arrangemang som behöver kunglig närvaro och ivilka de kan använda gemena personer. Landstingen tordekunna fungera på liknande sätt men där behövs givetvis ettdemokratiskt beslut för att fastställa kungabehovet.Det är många kommuner som vill ha kungliga personerpå besök för att visa hur människorna i deras kommunerlever och verkar. De vill ge kungen, drottningen,prinsessorna och prinsen möjligheter att vandra i nyabostadsområden och kanske inviga en ny avloppstunnel. Devill även ge de kungliga möjligheten att titta in i herr och fruSvenssons lägenhet på Mölnarbacken för att insupaatmosfären i ett svenskt hem. Kommunens fäder vill visaarbetsplatserna, exempelvis den lilla kakfabriken ochortens slakteri. Detta ger, som de säger, kommunen en platspå Sverigekartan. Då ökar kakförsäljningen ocharbetstillfällena tryggas. Det är mycket troligt att allakommuner med självaktning kommer att satsa en slant ibudgeten för ett sådant ändamål.Invigningar kommer antagligen att bli det mestlönsamma för hovet. Här kan nu det privata näringslivet fåökade möjligheter att få en representant från kungahusetatt medverka. De kan i fri konkurrens lämna bud där denbäste kan vinna övervarandet av sin invigning, sinfestmiddag eller sin älgjakt. Här får vi också inkonkurrensaspekten visavi den statliga upphandlingen avhovtjänster.En nästan outnyttjad källa för inkomster är i dettasammanhang Organisationssverige. Det måste finnasmånga föreningar som vill få en representant frånkungahuset till sin kongress, sitt landsmöte eller liknande.För att inte tala om vad det kan få kosta att få enhedersordförande som kommer från de kungliga.Nu är det så att trots kungahusets stora popularitet finnsdet många människor som av demokratiska skäl inte villbelasta sin statsskatt med att bidra till hovet. I samband medden av oss föreslagna omläggningen vill vi därför gesvenskarna valfrihet att stå utanför stödet till kungahuset.Det görs lätt i dataåldern. I en ruta pådeklarationsblanketten kan den som vill bidra med pengartill monarkin sätta ett kryss. På så sätt blir dessa deklarantermonarkistiska stödmedlemmar och de som inte bidrar kankänna etisk, moralisk eller ideologisk lättnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändringar igrundlagen så att hovstaten kan avföras ur statsbudgeten,enligt vad i motionen anförts om privatisering avkungahuset.