mot · GG02A410 · 1993-01-26 00:00:00 — Utveckling och konkurrenskraft i län Arbetsmarknadsläget i län karaktäriseras avrekordhög arbetslöshet och stor risk för fortsatta högaarbetslöshetstal. Hotbilder om ytterligare kraftiganedskärningar finns inom både industri- ochtjänstesektorerna. Särskilt utsatta kommer anställda inomden offentliga sektorn att vara. Många småföretag är hotadebåde av en alltför svag efterfrågan och ett inte fungerandekreditsystem.Arbetslösheten i siffror framgår av nedanstående tablå.Jämfört med riket är arbetslösheten i länet högre. Fyraav länets kommuner har varit med i ''10-i-topp-listan'' överkommuner i riket med högsta arbetslöshet. Särskiltbesvärlig är den arbetslöshet som drabbar ungdomar. ILjusnarsberg, , och Degerforskommuner är av ungdomarna utanförden ordinarie arbetskraften.Den nuvarande mycket höga arbetslösheten -- som medhänsyn till bl.a. inneliggande varsel riskerar att bli ännuhögre -- kräver kraftfullaarbetsmarknadspolitiska insatser och att tillräckligt medresurser ställs till förfogande.Som framgår av tabellerna har länet en mycket högungdomsarbetslöshet. Nuvarande resurser förungdomsgarantin är otillräckliga. För ungdomar över 20 årär det redan nu en karenstid för att fåungdomsarbetsplats. Dessutom har längden påanställningarna kortats. Allt detta därför att de ekonomiskaresurserna är otillräckliga. Vi vill med skärpa påpeka atterforderliga resurser måste tillföras länsarbetsnämnden, såatt alla ungdomar som behöver kan få ungdomsarbetsplats.En mer aktiv åtgärd för ungdomarna är oftast att erbjudakompletterande utbildning. De flesta ungdomarna harredan gymnasieutbildning. Möjligheterna att mer aktivtköpa utbildningar från högskolan, som ger högskolepoäng,tillsammans med utbildningsbidrag till ungdomarnasförsörjning, bör prövas. På så sätt skulle de stora beloppsom satsas på utbildning göra mer nytta och bidra till attockså stärka konkurrenskraft.En ytterligare starkt utsatt grupp är kvinnor, särskiltinom den offentliga sektorn. De besparingar somgenomförs inom den offentliga sektorn drabbar särskiltkvinnor med kortare utbildningar. Några arbeten för dessainom det enskilda näringslivet finns inte. Deskall konkurrera med bl.a. välutbildade ungdomar om demycket få nya arbetstillfällen som erbjuds.Mot denna bakgrund bör neddragningstakten inom denoffentliga sektorn minska. När det gäller den statliga delen,där bestämmer villkoren, bör generellamöjligheter ges att uppskjuta besparingarna om man kanvisa att man i motsvarande grad reducerar det antalmedarbetare som annars skulle ha sagts upp. Ett ytterligarekrav bör vara att dessa medarbetare erbjuds utbildning somomfattar av arbetstiden. Kostnaderna för ensådan ordning skulle bli obetydligt högre än att betalaarbetslöshetsersättningar, de anställdas konkurrenskraft påarbetsmarknaden skulle öka och staten skulle kunnabedriva en mer ansvarsfull arbetsgivarpolitik än man förnärvarande gör.En annan utsatt grupp är de långtidsarbetslösa. Med denlåga efterfrågan på arbetskraft och den höga arbetslöshetsom råder kommer antalet långtidsarbetslösa att öka under1993. Det är synnerligen angeläget att länsarbetsnämndentillförs medel så att dessa personers möjligheter tillutbildning eller beredskapsarbete tas till vara. Det skullevara en skam om långtidsarbetslösa hänvisas till socialhjälp,därför att tillräckliga resurser ej ställs till förfogande förarbetsmarknadsmyndigheterna.Betydande belopp ställs till förfogande förberedskapsarbeten. Syftet med dessa är bl.a. att minskaarbetslösheten och att genomföra angelägna investeringar isamhället. En stor del av medlen har gått tillinfrastrukturinvesteringar. Från flera håll har det påtalatsatt samordningen av dessa medel inte fungerar väl. Demedel som kanaliseras via sektorsmyndigheter somvägverket är dåligt samordnade med länets övrigaplanering. De centrala ämbetsverkens regionalisering harpåtagligt försämrat samordningen. En bättre samordningbehövs. och roll iövrigt bör stärkas i denna planering. Medel bör kanaliserasvia och inte de centrala ämbetsverken. Medelbör också tillföras länsstyrelserna för att ta fram eninvesteringsreserv.StrukturpolitikStora delar av inland har en näringsstruktursom består av företag inom s.k. mogna branscher. Typisktför dessa är att forskning och investeringstakt är för låga.Däremot är uppköp, samgåenden och nedläggningar avproduktionsenheter vanliga. Detta gäller t.ex. förstålindustrin och de verkstadsindustrier som är relateradetill denna. Resultatet av detta har blivitsysselsättningsproblem, för låg investeringstakt och för fåföretag inom tillväxtbranscher.För att öka konkurrenskraften för inrebehöver strukturpolitiken aktiveras. Den bör ta vara påvarje orts eller regions naturliga fördelar. Dessutom börsamhällets infrastrukturinvesteringar styras mer effektivt.Den nuvarande ordningen, där de centralaämbetsverken fått allt större självständighet, har radikaltminskat möjligheterna till samplanering och helhetssyn.Regionaliseringen och därmed minskade möjligheter förlänsstyrelserna att hävda helheten och samverkan leder tilldåligt samhällsbyggande totalt sett. Varje ämbetsverkplanerar från sina snäva sektorsutgångspunkter. Den enastatliga handen vet ofta inte vad den andra gör. Vad som ärekonomiskt för samhället totalt sett underordnas vad somär kostnadseffektivt för det enskilda verket.Som ett minimum bör en strukturpolitik omfattakommunikationer, utbildning, näringslivsfrågor ochregionalpolitik. I det följande tas vissa betydelsefulla frågorupp om vad strukturpolitiken för län bör omfatta.KommunikationerÖrebro län har ett utomordentligt bra transportläge. Detkan beskrivas på flera sätt. Ett är att Sverigesbefolkningsmässiga tyngdpunkt ligger i länet. Ett annat äratt beskriva hur stor del av befolkningen som nås inom enviss radie. Av kartan framgår att länet med nuvarandeinfrastrukturuppbyggnad är välförsett såväl på järnvägs-som på vägområdet.a34p Vad som krävs framöver är att statsmakten sammantageti sin planering för de olika kommunikationssätten genomfören utbyggnad så att väg, järnväg och flyg kan användas påett optimalt sätt tillsammans. För det behövs en planeringöver den ansvarsnivå som de skilda kommunikationsverkenhar. En sådan infrastrukturuppbyggnad kommer väsentligtatt bidra till regionens och länets framtida konkurrenskraft.Näringslivet kommer i så fall att få sådanaramförutsättningar att den önskade förnyelsen kommer tillstånd som länets naturliga konkurrenskraft tas tillvara.Inom vägområdet har E20 och E18 utpekats som delarav det kommande stamvägnätet. Vad som är angeläget äratt utbyggnaden av hela dessa linjer sker i snabb takt. Förlänets del är det fråga om motorvägsstandard. harvägverket inte haft tillräcklig framförhållning i sinprojekteringsverksamhet för att utbyggnader skall kunnakomma till stånd i önskvärd takt. Regeringen bör därförålägga att omgående påbörja projektering förnämnda sträckningar.Enligt vår uppfattning skall även den s.k.Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden ingå i detkommande stamvägnätet. Argument för denna linje är bl.a.att avståndet från till förkortasmed jämfört med transport via E4 över Stockholmsamt att linjen kommer att innebära radikalt förbättradelokaliseringsförutsättningar för Bergslagen och kommer attutgöra grund för förnyad konkurrenskraft för området.En samhällsekonomisk kalkyl visar attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden är lönsam. Enjämförande studie av alternativa dragningar tillBergslagsdiagonalen/Askersundsleden har gjorts.Jämförande linjer har varit R68-stråket och Räta linjen.Utvärderingen visar bl.a. attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden har mereget gods längs leden, har större branschspridning och merbåde snabbhets- och kapacitetskrävande gods samt flerbilgodsterminaler. Om index sätts till 100 sombilgodspunkt, erhåller ca 40, ca 40,ca 20 och ca 70, ca 50 ochJönköping ca 100. Av dessa kommer alla de tre starkabilknutpunkterna , och attbetjänas av en Bergslagsdiagonal/Askersundsled.Studien visar också att de dominerande slutpunkterna iSverige för trafiken är och län. Således kommer Bergslagsdiagonalen attfungera väl samman med E18 och E20. Totalt blirstamvägnätet effektivt utnyttjat. Studien visar också attdiagonalen har flest kombiterminaler med järnväg. Ensatsning på Bergslagsdiagonalen/Askersundsledenmöjliggör således eventuellt avlyft för långvägagodstransporter till järnväg.Från miljösynpunkt harBergslagsdiagonalen/Askersundsleden en fördel jämförtmed alternativa sträckningar. Om man blickar framåt blirBergslagsdiagonalen/Askersundsleden en stark länk i ettväxande godsflöde till EG-marknaden. Den kommer ocksåatt bli en viktig länk i terminal-/lagernätet ------. Av dessa skäl bör riksdagenge regeringen till känna att Bergslagsdiagonalen skall ingå idet framtida stamvägnätet.a35pInom järnvägsområdet går stora godsstråk genom länetoch är en viktig knutpunkt för både person- ochgodstrafik. Med de beslutade Mälar- och Svealandsbanornaknyts en rad större orter i Mälar- och Hjälmarområdenasamman. En utbyggnad av detta system bör syfta till attfortsätta dessa banor västerut över och Karlstadtill . Ett utredningsarbete har påbörjats. För attåstadkomma samverkan mellan trafikslagen är dragningentänkt att ansluta till . På så sätt kan flygetfå ett större upptagningsområde och kapaciteten påjärnvägssträckningen användas bättre.Inom län med omnejd finns flera flygplatser.Örebro flygplats är stadd under stark utveckling.Betydande investeringar är under genomförande, i bådeban- och terminalbyggnader. Dess läge med nära anslutningtill såväl E20 och E18 somBergslagsdiagonalen/Askersundsleden samt en kommandeNobelbana gör den lämplig att betjäna ett betydandeomland. , under förutsättning att samtligakommunikationsslag samordnar sina investeringar, börflygplatsen ha underlag för en betydande utlandstrafik.Som vi tidigare nämnt innebär den sektoriseradeuppdelningen av kommunikationsansvaret olägenheter.Inom länen söker länsstyrelserna att samordna planeringen.Men som i det här fallet, när det gäller lösningar som berörstora delar av , finns ingen samordnare mellantrafikslagen. Av den anledningen anser vi att det börtillsättas en särskild utredare med uppgift att presentera ensamordnad strukturplan för väg, järnväg och flyg avseendeSvealands inland. Lämpligen kan uppdraget lämnas tilllänsstyrelsen i län, som bör lämna sina förslag efterhörande av omkringliggande län och berördakommunikationsverk.UtbildningPå sikt är en av de viktigaste faktorerna för en regionskonkurrenskraft invånarnas kompetens och förmåga, ochdå är givetvis utbildningsnivån en nyckelfråga. Av tablånnedan framgår andelen högskoleutbildade i resp. kommun.Flertalet ligger under riksgenomsnittet, som är 16,5 %.Sveriges högskolor och universitet som har fastaforskningsresurser är i huvudsak förlagda till kusterna. Förinlandet innebär detta betydande nackdelar. Närheten tillkvalificerad utbildning ökar benägenheten att påbörjasådan. Det har också visat sig att de som genomgåtthögskoleutbildning har en tendens att vilja stanna kvar påhögskoleorterna och söka sin utkomst där. Den nuvarandelokaliseringen av universiteten medför en ''brain-drain'' avSveriges inland.Högskolan i är en av de största högskolorna vidsidan av universiteten. har en statlig utredareföreslagit att högskolan i skall få ge s.k.magisterexamen. Vidare är bl.a. den internationellainriktningen, teknikutbildningen och forskningen på starkframmarsch vid högskolan.Vad som är mest angeläget är att den tekniskautbildningen förstärks så att den påbörjadecivilingenjörsutbildningen, som genomförs med högskolani , kan permanentas samt att högskolan får fastaforskningsresurser och också kan ge forskarutbildning. Isammanhanget vill vi påpeka att forskningen vid högskolanredan är betydande, trots att man saknar fastaforskningsresurser. En rad forskargrupperingar är aktivaoch om forskning bör uttala dels att högskolan iÖrebro i samarbete med annan högskola bör kunnagenomföra civilingenjörsutbildningar, dels att hänsyn tas tilldetta vid resursfördelningen av årsstudieplatser tillhögskolorna. Vidare bör högskolan genom kommandebeslut av tillföras fasta forskningsresurser.NäringspolitikEn stor del av det kommande nyföretagandet ochexpansionen inom näringslivet torde komma inom små ochmedelstora företag. Möjligheterna för dessa att finansieraetableringar och investeringar är katastrofalt dåliga.Bankerna intar en mycket, mycket restriktiv hållning ochklarar inte av att förse dessa för tillväxt ochkonkurrenskraft viktiga företag med kapital. Inte heller kanman vänta sig att de nya av staten stödda investmentbolagenkan spela någon större roll. Deras engagemang tordebegränsas till ett fåtal företag.Enligt vår mening är den snabbaste möjligheten attanvända utvecklingsfonderna mer aktivt. Föregångaren tillutvecklingsfonderna, de s.k. företagareföreningarna,bildades därför att små företag inte kunde få tillräckligt medkapital från bankerna med de kreditrestriktioner som dårådde. Det har visat sig att utvecklingsfonderna har sköttsina finansiella engagemang väl. De har engagerat en storandel av sin utlåning i nyetablerade företag somde hållit förlusterna på en rimlig nivå.Det kan vara värt att påpeka att trots att de sysslat medatt finansiera risktagande, har de inte behövt vända sig tillstaten för att erhålla förlusttäckning. Sammantaget har detvisat sig att de besitter betydande kunnande när det gälleratt finansiera små och medelstora företag.Enligt vår mening bör utvecklingsfonderna få behålladet kapital som de har. börutvecklingsfonderna kunna bevilja garantier för banklåninom en ram som motsvarar fyra gånger det egna kapitalet.Överläggningar bör inledas med bankerna om att sådanalån bör kunna löpa med en låg räntenivå, då de för bankernabör vara förenade med ett mycket lågt risktagande. Denmarginal som då skapas till en normal räntenivå börfonderna få behålla för risk- och kostnadstäckning. Pågrund av det mycket besvärliga kreditläge som förnärvarande råder för små och medelstora företag börförslaget genomföras utan dröjsmål.RegionalpolitikFör att få en väl fungerande regionalpolitik måste en radpolitikområden samspela, som har betydelse förstrukturpolitik för kommunikationer och utbildning. Enutveckling av regionalpolitiken vill vi i detta sammanhangbegränsa till stödområdesindelningen.Kommunerna ingår alla i länets s.k.halvmånebälte. Gemensamt för dessa är branschensidighetoch att deras näringsliv har sitt ursprung i bergshanteringen.Tillkomsten av nya företag har inte alls räckt till för attkompensera de arbetstillfällen som gått förlorade. Denprocess vi talar om här förstärks naturligtvis under enlågkonjunktur, men i grunden är det fråga om en strukturelloch långsiktig process. Tablån nedan pekar på ensidigheteni näringslivet i halvmånebältets kommuner. Om mananalyserar traditionella variabler sombefolkningsutveckling och arbetslöshet, som brukar liggatill grund för stödområdesindelning, visar detta att samtligakommuner bör ingå i stödområdet.a20pAv dessa skäl anser vi att och börinförlivas i det permanenta stödområdet (för närvarandetemporärt inplacerade) samt att och ocksåtillförs stödområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt erforderliga medel bör ställas till förfogande förungdomsarbetsplatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ungdomar bör ges möjlighet att bedriva högskolestudieri form av arbetsmarknadsutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt statliga myndigheter bör erhålla medel för att reducerauppsägningar och i stället utbilda medarbetarna,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt erforderliga medel bör ställas till förfogande förlångtidsarbetslösa,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt roll bör stärkas när det gällerberedskapsarbeten av investeringskaraktär,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strukturpolitik,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de delar av och E 20 som går genom läni snabb takt bör byggas ut till motorvägsstandard samt attVägverket omgående ges i uppdrag att projektera dessautbyggnader,18. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden bör bli en del avett kommande stamvägnät,19. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i län bör få i uppdrag att eftersamråd med representanter från kringliggande län lämnaförslag om samordnade infrastrukturella investeringar förÖrebro län med omnejd,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör tillföras resurser förcivilingenjörsutbildning samt fastaforskningsresurser,211. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utvecklingsfonderna bör erhålla möjligheter att beviljakreditgarantier till små och medelstora företagskapitalförsörjning i län med omnejd,312. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samtliga kommuner i det s.k. halvmånebältet, dvs.Ljusnarsberg, , , , ochAskersund, bör ingå i stödområde.