ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GG02K814 · 1993-01-26 00:00:00 — Antällningstryggheten för politiker är av kända skälringa. Möjligheten att återgå till ordinarie arbete efter enlängre tids heltidsarbete som politiker blir alltmerabegränsad. Därför utgår pension till riksdagsmän samtlandstings- och kommunalråd verksamhet iendera funktionen förutsatt att vederbörande inte kan finnanytt arbete. Sammanlagt i vardera funktionen --tillsammans politiskt arbete -- ger däremot en storotrygghet. Detta hämmar utvecklande byten frånkommunal- till rikspolitiskt arbete och vice versa. Dethämmar också partiernas möjligheter att disponera sinapersonalresurser på effektivaste sätt. Det senare är ensuboptimering sett ur samhällets synpunkt. Det är därförangeläget att utreda möjligheterna till en samordning avpensionsförmånerna för riksdagsmän och kommunal- ochlandstingsråd, med sikte på pensionsrätt efter tolv årssammanlagd tid, oavsett i vilken funktion heltidsarbetetbedrivits. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pensionsförmåner förheltidspolitiker.
mot · GG02K816 · 1993-01-26 00:00:00 — Inläsning av och SvD för synskadade ges och ut som radiotaltidningar för synskadade iStockholms län. Taltidningsprenumeranterna har speciellamottagare som laddas med en tom kassett . Påmorgonen är det bara att ta ut den inspelade kassetten ochlyssna på 90 minuters sändning.En nittiominuterskassett rymmer dock endast 10--15 %av tidningarnas innehåll. Redaktören informerar omledare, längre artiklar etc. som kan vara av intresse och densynskadade vänder sig till inläsningstjänst, omhan eller hon vill ha detta material. Inläsningstjänst försynskadade och andra läshandikappade finns nu på allalänsbibliotek och många kommunbibliotek i landet.Stockholms läns inläsningstjänst ligger alltså underlänsbiblioteket vid stadsbibliotek.Inläsningstjänsten är en individuell service till synskadadesom bekostas med biblioteksmedel.En orimligt stor del av länsbibliotekets resurser gårnumera åt till s.k. konsekvensinläsningar ur och SvD.Den statliga ger full kostnadstäckningtill dagstidningarnas utgivning av taltidningar försynskadade men överlåter åt biblioteken att bekostainläsning av resterande material (minst ytterligare 90minuters daglig inläsning för DN och SvD, som ju ärbetydligt mer omfångsrika än många landsortstidningar).Därför är detta också ett större problem för änför övriga länsbibliotek i har kontaktatkulturdepartementet med begäran om statligt stöd för atttäcka kostnader för konsekvensinläsningar avDN och SvD, men utan resultat. I årets budgetproposition(sid. 207 ff) tas problemen upp, men man hänvisar där tillatt tidningarna kommer att ges ut ielektronisk form (RATS). Då kommer synskadade attkunna ta del av hela tidningens innehåll. Men då dennateknik fordrar datorvana, vilket inte alla äldre synskadadehar, kommer många att även fortsättningsvis vilja ha inlästatidningar.Vi anser därför att staten via börbekosta produktionen av ytterligare en kassett/dag ur DNoch SvD för att de synskadade skall kunna få tillgång till ettmer heltäckande dagstidningsmaterial. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten viaTaltidningsnämnden bör bekosta produktionen avytterligare en kassett/dag ur och SvD för att desynskadade skall kunna få tillgång till ett mer heltäckandedagstidningsmaterial.
mot · GG02K818 · 1993-01-26 00:00:00 — Kungliga hov- och slottsstaterna I då statsförvaltningen i övrigt skall bantas ocheffektiviseras är det inte rimligt att kungliga hovstaten gesett påslag på grund av statsbesök. Beställare av högtidligainvigningar och kungliga tal måste ha förståelse för att mannågot drar ner på utgifterna. Vi föreslår oförändrat anslag.Vi har också i annat sammanhang föreslagit en utredningom att lägga hovstaten utanför statsbudgeten så att vi på siktinte behöver ta ställning till hovets ekonomi.De kungliga slotten tillhör vårt kulturarv och skallvårdas väl. Men , andra statliga ochkommunala kulturmiljövårdare samtkulturmiljöfolkrörelser borde ha möjlighet att göraavvägningarna av hur knappa medel skall fördelas mellanolika ändamål. Vi anser därför att slottsstaten skall haoförändrat anslag och att detta överflyttas tillkulturdepartementets anslag B 27 . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om oförändrat bidrag tillhovhållningen enligt vad i motionen anförts om besparingari statsbudgeten,2. att överflyttar bidragen till De kungligaslotten, till enligt vad imotionen anförts om bevarandet av slotten som enkulturskatt,3. att till Kungliga husgerådskammaren /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit.
mot · GG02K820 · 1993-01-26 00:00:00 — Avveckla presstödet till dagspressen Enligt Ny demokratis uppfattning har presstödet inteinrättats för att främja det fria ordet, utan för att gynnastora särintressen inom det politiska etablissemanget.Därför anser Ny demokrati att presstödet till dagspressenbör avvecklas med början budgetåret1993/94. En minskning föranleder även en minskning avkostnaderna för presstödsnämnden.I förslaget till statsbudget /94 anslås 420 milj krtill driftsstöd för dagstidningar, tillutvecklingsstöd samt till distributionsstöd.Anslagen har inte räknats upp i förhållande till förra åretsbudget.Ny demokrati föreslår att minskar dessa treanslag under /94. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett detaljeratförslag till en successiv avveckling av presstödet tilldagspressen ,2. att till driftsstöd för dagspressen anvisar (elfte huvudtiteln ),3. att till utvecklingsstöd för dagspressenanvisar (elfte huvudtiteln ),4. att till distributionsstöd till dagspressenanvisar (elfte huvudtiteln ),5. att till anvisar (elfte huvudtitelnC 5).
mot · GG02K821 · 1993-01-26 00:00:00 — Det totala pekuniära partistödet från stat, kommuneroch landsting uppgår till över 800 milj. För budgetåret1993/94 har anslagits i statligt partistöd.Ny demokrati anser att partistödet är oskäligt stort. Ettvisst allmänt stöd behöver dock finnas för att ekonomisktinflytande i politiken från olika särintressen ska undvikas.Ett partistöd som är måttligt och välmotiverat harsäkerligen stöd hos en stor majoritet av väljarna. Vi anseratt partistödet bör sänkas till hälften över en treårsperiod:för /av det nuvarande stödet, till60% för /95 och till för budgetåret1995/96, allt i dagens penningvärde.Partistödet har vuxit till orimlig storlek. Genom sinutformning och omfattning cementerar partistödet denrådande politiska maktstrukturen och försvårar såledespolitisk dynamik, förnyelse och utveckling.Besparing och återhållsamhet är budskapet frånpolitikerna till allmänheten. Det är då viktigt att föregå medgott exempel. Dessutom finns anledning att beakta dengamla iakttagelsen att trappor med fördel städas uppifrån. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar sänka det statliga partistödet tillhälften ,2. att till stöd för politiska partier budgetåret1993/94 beslutar anvisa av föreslagna medel ellersåledes (andra huvudtiteln ).
mot · GG02K822 · 1993-01-26 00:00:00 — Kungliga hov- och slottsstaterna Anslaget i budgeten för Kungliga hov- och slottsstater äruppdelat i A. Kungliga hovstaten, B 1. Kungliga slottsstatensamt B 2. Kungliga husgerådskammaren.Under A. bekostas t.ex. statschefens officiellafunktioner. Bl.a. avlönas ca 60 anställda inomHovförvaltningen. Regeringen har också medgivit attanslaget för innevarande budgetår får överskridas medhänsyn till den planerade omfattningen av statsbesök m.m.Under B 1. avlönas ca 75 anställda. Från anslaget betalasäven andra driftkostnader för de Kungliga slotten utom rentfastighetsunderhåll. Anslaget räknas upp med -- utöverpris- och löneomräkning -- . Oförändradverksamhetsvolym beräknas därmed kunna behållas.Under B 2. finns medel för ca 30 anställda. Här liggeruppgiften att svara för underhåll och vård av de konstverk,möbler och andra inventarier i de Kungliga slotten somtillhör staten men disponeras av kungen. Dessutomförvaltas de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk m.m.Inget av anslagen har fått vidkännas någon besparing,tvärtom tillåts överskridande och ökad medelstilldelning.Vi är i en svår ekonomisk belägenhet och mycketsvåra besparingar görs och diskuteras på många angelägnaområden. Kungliga hov- och slottsstaterna utgör ingenavgörande eller tung andel av årets budget men borde avrättviseskäl också åläggas besparingskrav. Den kungligafamiljen skulle därmed få vidkännas besparingar i likhetmed det svenska folket. Den del som utgör lön till anställdabör naturligtvis vara intakt men den del som rör statsbesökkan beskäras genom inskränkning i verksamheten.Besparingar måste kunna ske i verksamheten i övrigt.En ca fem-procentig besparing bör läggas på Kungligahov- och slottsstaterna utan att följden blir indragning avpersonal. Inför nästa budgetår bör statsbesök och liknandeplaneras på ett sådant sätt att ytterligare besparingar kangöras kommande år. Med hänvisning till det anförda hemställsatt minskar anslaget till Kungliga hov- ochslottsstaterna i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GG02K823 · 1993-01-26 00:00:00 — När 1988 beslutade om stöd till radio- ochkassettidningar innebar det en dramatiskt förbättradsituation för synskadade och andra grupper avfunktionshindrade att få tillgång till dagstidningar.Sedan fattade sitt beslut har en kraftigutveckling skett på detta område. F n beviljas ersättning förtaltidningsutgivning till 60 dagstidningar. planerar att påbörja taltidningsutgivningunder innevarande budgetår. Utbudet av tidningar har godgeografisk spridning och utmärks av politisk mångfald.Samtidigt med att ett ökat antal tidningar utges hartekniken utvecklats. Flera av tidningarna ges ut i RATS-form, dvs. radiosända talsyntestidningar.Stödet till taltidningar utgår till hög- ellermedelfrekventa tidningar. Däremot finns inga s kendagarstidningar med. Enligt min mening är det angelägetatt öppna för även endagarstidningar varav ett antal ärtidningar med riksspridning som för vissa har ett högtinformationsvärde.Givetvis måste samma begränsningsregler, 25.000 perabonnemang och per exemplar, gälla även för dessatidningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till taltidningsutgivning förendagarstidningar.
mot · GG02K825 · 1993-01-26 00:00:00 — Vidgad rätt till taltidning , då fattade beslut om stöd tilltaltidningar för synskadade m fl, har antalet abonnenter ochdagstidningar som även utkommer som taltidningar ökat ien dramatisk omfattning.Eftersom nätet av taltidningar nu är nära nogrikstäckande och ingångskostnaderna redan är gjorda, såblir kostnaderna för varje ny abonnent inte så stora.Från enskilda och organisationer har sedan några årföreslagits att nya grupper av handikappade skulle fåtillgång till taltidningar. Speciellt är det afatiker ochdyslektiker som önskar komma med i en utökning avkretsen berättigade. Det synes vara mycket rimligt atttillmötesgå deras önskemål.För att detta skall bli möjligt måste förordningen SFS1988:582 § 7 ändras. Där sägs nu att enbart synskadade ochhandikappade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidninghar rätt till en taltidning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av kretsen avberättigade till taltidningsabonnemang och en ändring iförordningen om statligt stöd till radio- och kassettidningar.
mot · GG02Kr201 · 1993-01-26 00:00:00 — har vid ett flertal tillfällen behandlat fråganom utbyggnad av vid . Hösten 1992beslutade att avslå de motioner vari föreslagits enutbyggnad av . Utskottet hänvisade till denpågående beredningen inom avarkivdepåkommitténs förslag.Landsarkivet i , som är inrymt islottsanläggningen, har inte längre någotexpansionsutrymme. har i skrivelse 1983 tillbyggnadsstyrelsen påtalat nödvändigheten av att, medhänsyn till landsarkivets brist på utrymme, snarastundersöka möjligheterna till en fortsatt vallutbyggnad.Riksantikvarieämbetet godtog en etappvis utbyggnad avvallarna, under förutsättning att hela anläggningenfärdigställdes . Den första etappen varklar , vilket innebär att den avslutande etappen,omfattande södra och västra , borde vara klar motmitten av 1990-talet.Även om arkivdepåkommitténs alternativ med endelning av landsarkivet i skulle genomföras,kommer det att behövas utökade magasinslokaler iVadstena, både ett eventuellt nytt landsarkivbyggs för sydöstra och på lite för denkvarvarande delen av landsarkivet i Vadstena.Från kulturmiljösynpunkt är det mycket angeläget attfullfölja ett återuppförande av försvarsvallarna.Genom landsarkivet, den unika operaverksamhetensom bedrivs av Internationella Vadstena-akademin samtutställningar och andra kulturevenemang drivs i Vadstenaslott verksamhet i den anda som RAÄ rekommenderat,nämligen att levandegöra kulturarvet. Denna verksamhetskulle kunna utvecklas än mer om återuppfördes.Genom en fortsatt utbyggnad och restaurering av slotteti behovet av utrymme för ökadarkivverksamhet. Dessutom återställs slottsmiljön iVadstena inom den av RAÄ förordade tiden. Därutöver geren utbyggnad vidgade utrymmen även för andra kulturellaoch för turismen betydelsefulla aktiviteter.Vi har i motioner , samt i november 1992framfört behovet av att statliga investeringar tidigareläggs iÖstergötland för att åstadkomma sysselsättning och enpositiv utveckling i länet. Vi har bland annat påpekat att enåteruppbyggnad av slotts är angeläget ochbör prioriteras.Det finns ett brett stöd över partigränserna angående detangelägna i att bygga ut slotts , både förbehovet av utvidgade arkivlokaler men också för att ettåterställande av ur kulturmiljösynpunkt är mycketangeläget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nödvändiga i att omgåendepåbörja projektering, i syfte att åstadkomma en snaråteruppbyggnad av vid .
mot · GG02Kr202 · 1993-01-26 00:00:00 — Form/Design Center i Form/Design Center i arbetar med att främja godformgivning av svenska produkter, att förbättraboendemiljöer och med att sprida kunskap om god form.Man satsar bl.a. på utställningar med regional 90 visade att det i finnsbåde kunskap och erfarenhet att arrangera en internordiskmanifestation för den skandinaviska formgivningen medbåde djup och bredd. Det är det unika Form/DesignCenters tjugosjuåriga verksamhet i som skapatdessa förutsättningar.Trots sina begränsade utställningsytor och resurserlockar verksamheten ca 175.000 besökare . Eleverfrån olika yrkesutbildningar såsom arkitekt- ochdesignstuderande vid landets högskolor hör också till degrupper som gärna besöker Forms utställningar. Undersommarmånaderna är Form ett mycket populärt turistmål.Forms dagliga informationsverksamhet är omfattandeoch utnyttjas av såväl allmänhet som av institutioner ochföretag.Statens Kulturråd bedömer Forms arbete som mycketangeläget och det är vår uppfattning att Form bör få deresurser som behövs för att driva arbetet vidare ur anslagettill . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angånde Form/Design Center iMalmö.
mot · GG02Kr203 · 1993-01-26 00:00:00 — Det har varit en betydande politisk enighetom att ''public service''-företagen i vårt land inte skulle fåbereda sig inkomster genom annonsering. Denna principhar numera brutits genom att ochSveriges Radio har tillstånd att ägna sig åtsponsringsverksamhet.Sponsring och annonsering är två alternativa medel iföretagens marknadsföring. Sponsring bör därför ses somen ''särskild form av annonsering''. BBC använder justdenna formulering i sin rapport om företagets framtid. Bådeden brittiska regeringen (i sitt '''' om BBCsframtid) och BBCs ledning tar avstånd från metoden attdelfinansiera ''public service''-företagen med sponsring ellerannan annonsering.Det är orimligt att och SverigesRadio, som även i dessa bistra ekonomiska tider erhåller vältilltagna anslag från det allmänna, skall ha möjlighet att fåkommersiella intäkter genom sponsring.Det rådande systemet innebär givetvis inkomstbortfallför de fria kommersiella kanalerna. Till saken hör att''public service''-kanalerna i kampen om sponsringspengarhar ett konkurrensövertag genom sin stora tittar- ochlyssnarpublik, som gör sponsring särskilt intressant.Jag anser sammanfattningsvis att principen om att''public service''-företagen finansieras med allmänna medelskall återinföras. Dessa företag skall inte konkurrera påmarknaden vad avser kommersiella intäkter och därför börsådana åtgärder vidtas att sponsring i Televisionoch förbjuds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud att sända sponsradeprogram i och .
mot · GG02Kr204 · 1993-01-26 00:00:00 — Det behövs i vårt land en lag som gör kommunernaskyldiga att ge allmänheten tillgång till bra bibliotek ochavgiftsfria boklån.Enligt de rapporter som förelåg ska ett 70-talbibliotek läggas ner och ytterligare ett 80-tal ärnedläggningshotade i olika delar av landet. I bl.a.Stockholms län är inskränkningarna ibiblioteksverksamheten omfattande och det gäller i flertaletkommuner.Att människor i hela landet har tillgång till bibliotek ärett nationellt intresse. Därför bör biblioteken ha sammalagliga skydd som skola och sjukvård. Det gäller särskilt nunär kommunerna får statsbidrag i form av en enda pottpengar att använda efter eget bestämmande i stället förspecialdestinerade bidrag.Genom en bibliotekslag bör främst fastställas-- att det ska finnas folkbibliotek av god kvalitet i varjekommun,-- att det skall finnas fackutbildad bibliotekspersonal ivarje bibliotekssystem, samt-- att bokutlåningen ska vara avgiftsfri för låntagaren.Vi anser att förslag om en bibliotekslag börframläggas av regeringen efter erforderlig beredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om enbibliotekslag.
mot · GG02Kr206 · 1993-01-26 00:00:00 — Statligt konsthantverks- och formgivningsmuseum i är enda museumför konsthantverk och formgivning. Det tillkom ochöppnades för allmänheten 1916. En omfattande om- ochtillbyggnad skedde och har museeten totalyta om , varav 4.000 för utställningar.Museet har sedan tillkomsten bedrivit insamling avföremål, förindustriella såväl som samtida, forskning kringformgivningens historia liksom utgivning av publikationer.Jämsides med detta har en omfattandeutställningsverksamhet bedrivits. Drygt 1.000 tillfälligautställningar har fram till visats för en alltstörre publik.Museets samlingar, som omfattar cirka 80.000föremål, är huvudsakligen internationellt inriktade. Museetäger vidare ett av landets större, konstvetenskapligabibliotek, vilket innefattar över 30.000 volymer. Biblioteketär tillgängligt såväl för forskare och studerande som förallmänheten. är det enda i sitt slag i vårtland och tas museets kompetens i anspråk avolika statliga och regionala institutioner, något som medmuseets nuvarande huvudmannaskap, vilket är rentkommunalt, egentligen inte kan åläggas museet. Detta visarstarkt på behovet av ett för landet gemensamtspecialmuseum inom denna disciplin.Med Museets redan befintliga resurser vadgäller lokaler, samlingar och kompetens borde dettamuseum vara självskrivet att bli det svenska designmuseummed riksövergripande ansvar och nationellasamordningsuppgifter rörande dokumentation, forskningoch undervisning som vårt land saknar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att konstslöjdmuseetbör ges uppdraget att verka såsom statligt ansvarsmuseum.
mot · GG02Kr207 · 1993-01-26 00:00:00 — Inrättande av ett landsarkiv i I arkivutredningens delbetänkande Öppenhet och minne(SOU 1988:11) föreslogs att ett antal nya landsarkivinrättas. Utredningen tog inte ställning till framtidalokalisering av arkiven utan nöjde sig med ett principförslagtill utbyggnad.I arkivdepåkommitténs betänkande En utvecklingsplantill (SOU 1991:31) skriver kommittén att den intefunnit några avgörande forsknings- eller kulturpolitiska skälför att föreslå att utbyggnaden i första hand bör ske genomuppdelning av nuvarande landsarkivdistrikt och etableringav nya landsarkiv. konstateras att det finns skälatt beakta det ökande intresset för arkivfrågorna hos andrahuvudmän och tillvarata de möjligheter till samverkan somkan finnas genom lokala och regionala initiativ. Vi delar denuppfattningen. Kommittén anser att det finns starka skäl föratt och län bör brytas ur Vadstenalandsarkivdistrikt samt ur Lundslandsarkivdistrikt. Härigenom skapas utrymme för ettlandsarkiv i sydöstra . Däremot kommer man tillslutsatsen att inte är ''moget'' för ett landsarkiv.Den slutsatsen delar inte vi utan det finns tvärtom flera skälsom talar för att just är rätt ort för etablerandetav ett nytt landsarkiv.Utredningen pekar på ett antal förutsättningar för enlokalisering. uppfyller samtliga krav. Det finnsdessutom ytterligare faktorer, såväl allmänna somarkivspecifika, som talar för att ett landsarkiv bör etablerasi Jönköping.I finns högskola och hälsohögskola. Denakademiska forskningen på arkivmaterial från länet är vitaloch omfattande. Det finns ett dokumenterat intresse försläkt-, hembygds- och ''amatörforskning''. Enligt statenskulturråd tillhör de fyra mest aktiva länen ilandet när det gäller lån av mikrofilmade kyrkoarkivalier.I och i finns ettstort antal arkivbildare, såväl offentliga som enskilda.Föreningsoch andra arkiv förvaras hos folkrörelsearkivet.Göta hovrättsarkiv, som är det bäst bevaradehovrättsarkivet i landet, förvaras i sin helhet i Jönköping.Arkivet är från flera synpunkter unikt -- de äldsta delarnaär -- och det är ingen överdrift att påstå attdet tillhör vårt nationella kulturarv. I länet finns arkiv frånstatliga verk och regionala myndigheter. Det är med andraord många faktorer som talar för att det skall förläggas ettlandsarkiv till . Förutom det vi redan nämnt såkan vi tillägga:Jönköping har ett utökat länsmuseum.Det finns ett väl utbyggt bibliotekssystem med länsbiblioteki som administrativt centrum, som har som en avsina huvuduppgifter att hjälpa till att ta fram material tillforskare eller förmedla kontakter med arkiv och andrainformationskällor.Ett humanistiskt forskningsråd finns iJönköping.Den tekniska utvecklingen i länet ger godaförutsättningar för att arbeta vidare med modernarkivhantering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förlägga ett landsarkiv tillJönköping.