mot · GG02Ub508 · 1993-01-26 00:00:00 — Gymnasieprogrammet Barn och fritid startade i många kommuner den nyagymnasieskolan. kommer ytterligarekommuner att starta olika program. Successivt kommergymnasieskolan att byggas ut i alla kommuner.I den nya gymnasieskolan finns ett helt nytt nationelltprogram, som enbart delvis kan byggas upp utifrån tidigareerfarenheter. Det är programmet . Påbarnsidan finns tidigare långvariga utbildningserfarenheterfrån barnskötarutbildningar, men på fritidssidan är detmycket tunt med liknande erfarenheter. Fritidsinriktningenär betydligt bredare än den tidigare specialutbildningen tillarbete på bad och idrottsplatser.Situationen är bekymmersam både vad gäller läromedeloch lärarfortbildning. Gymnasieprogrammet kan inte hellerluta sig mot högskolans forsknings- och utvecklingsarbete.Trots många försök från forskare och politiker att få universitet och högskolor att ta upp fritiden somutbildnings- och forskningsområde, har ingenting hänt.Stor oro uttrycks nu av de lärare, som är inblandade iplanering och genomförandet av det nya programmet. Deär i stort sett helt lämnade åt sig själva att försöka läsa insig på sin nya uppgift, söka litteratur och lägga upp helt nyakurser. Det finns forskare med specialkunskaper påområdet som kan vara till hjälp, men de är uppbundna avandra projekt och utbildningar. Resurser måste därför tasfram för att forskare skall kunna frigöras för att hjälpa tillmed lärarfortbildning och i läromedelsproduktionen.I bilaga tillbudgetpropositionen skriver statsrådet att hon vill tainitiativ till att ''belysa frågorna om hur lärarkåren iyrkesutbildningen i synnerhet och den nya gymnasieskolani allmänhet skall kunna tillföras kvalificerad kompetens frånuniversitetens forskningsutbildning och yrkesliv'' (prop.1992/93:100 bil. 9, s. 10). Det är ett bra initiativ. Vi vill i detsammanhanget framhålla vikten av att barn- ochfritidsprogrammet prioriteras. Det är betydligt svårare attbygga upp sådana kontakter inom ett område som heltsaknar universitetsinstitutioner, än på områden däruniversiteten har en etablerad verksamhet.Inom ram finns också medel avsatta förläromedelsproduktion och lärarfortbildningar. Även här ärdet viktigt att prioritera barn- och fritidsprogrammet, somtill skillnad från de övriga programmen startar från ettnolläge. I fjolårets proposition om lärarutbildning (prop.1991/92:75 s. 35) framhålls ''att staten ansvarar, genomstatens skolverk, för att det finns tillgång till fortbildning avhög kvalitet i alla delar av landet''. Frånsett en mycketövergripande introduktionskurs, som arrangerades undervåren och , har inget hänt påfortbildningsområdet inom barn- och fritidsområdet.Det finns också rika internationella erfarenheter avutbildning inom det fritidsvetenskapliga området. Sverigeligger långt efter och har mycket att ta igen om vi även påbarn- och fritidsprogrammets område skall kunna erbjuda''bästa skola''. I alla anglosachsiska länder kan manavlägga doktorsgrad i ämnet ''Fritidsvetenskap'' (LeisureScience). Denna möjlighet finns även i flera europeiskaländer. Inom EG finns tre olika ERASMUS-program medfritidsvetenskapligt innehåll. En EG-anpassning avgymnasieskolans barn- och fritidsprogram skulle såledeskunna berika innehållet på ett påtagligt sätt och bådestimulera och hjälpa lärarna att utveckla sinyrkeskompetens och skapa gedigna ämneskunskaper.Den nya gymnasieskolan är tänkt som en etapp i ettlivslångt lärande. På barnsidan finns möjligheter tillhögskoleutbildning till fritidspedagoger, förskollärare ochsocialpedagoger. Men sådana möjligheter saknas helt påfritidssidan. Den närmaste högskola som erbjuder en sådanutbildning ligger i holländska Tilburg. Där kan man f.ö. läsatill doktorsgrad i ''Vrijetijdskunde''.Det är viktigt att utbilningsdepartement och skolverksnarast tar upp diskussioner med intresserade högskoloroch universitet för att få till stånd en högskoleutbildningmed fritidsvetenskaplig inriktning. En sådan bör finnasfärdig att erbjudas den första färdiga kullengymnasiestuderande . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av barn- ochfritidsprogrammet vad avser anslag tillläromedelsproduktion, lärarfortbildning,internationalisering, kontakter mellan forskare ochlärare/elever samt uppbyggandet av en högskoleutbildningmed fritidsvetenskaplig inriktning.